OBH 2286/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kristó Annamária

Az eljárás megindulása:
	A panaszos beadványában lakóközössége nevében előadta, hogy a XII. kerületben lévő ingatlanukon a szomszédos ház tulajdonosa és családtagjai átjárási szolgalmi jogra hivatkozva a társasház kertjén rendszeresen átjárnak, nagytestű kutyákat sétáltatnak szájkosár és póráz nélkül.
	A panaszos azt sérelmezte, hogy a század elején alapított szolgalmi jog törlése iránt még 1994-ben a társasház akkori közös képviselője kérelemmel fordult a Fővárosi Kerületek Földhivatalához a már okafogyott szolgalmi jog törlése iránt, de ügyükben nem született döntés.

Érintett alkotmányos jog:
A jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz fűződő jog, amelynek körébe tartozik az ingatlan-nyilvántartás közhitelessége is. A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. (Alkotmány 2. § (1) bekezdése)
A tulajdonhoz való jog, illetve a tulajdonnal való szabad rendelkezés joga. 
A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. (Alkotmány 13. § (1) bekezdése)

Az ügy jogszabályi háttere:
A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
166. § (1) Telki szolgalom alapján valamely ingatlan mindenkori birtokosa más ingatlanát meghatározott terjedelemben használhatja, vagy követelheti, hogy a szolgalommal terhelt ingatlan birtokosa a jogosultságából egyébként folyó valamely magatartástól tartózkodjék.
(2) Telki szolgalmat átjárás, vízellátás és vízelvezetés, pince létesítése, vezetékoszlopok elhelyezése, épület megtámasztása céljára vagy a jogosult számára előnyös más hasonló célra lehet alapítani.
169. § (1) A telki szolgalom gyakorlása során a szolgalommal terhelt ingatlan birtokosának érdekeit kímélve kell eljárni.
170. § (1) A bíróság a telki szolgalmat megszüntetheti vagy gyakorlását felfüggesztheti, ha az a jogosult ingatlanának rendeltetésszerű használatához nem szükséges.
	Az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. tv. 15 §. (1) bekezdése, amely szerint az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított 30 napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, ennél hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet, vagy kormányrendelet állapíthat meg. 

Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
	A panaszos társasház közös képviselője az ingatlant terhelő szolgalmi jog törlése iránt még 1994-ben kérelmet nyújtott be a Fővárosi Kerületek Földhivatalánál.
	A telekkönyvi betétben a szolgalmi jog törlésének feltételeként a Fővárosi Tanács Vb. Építési Osztályának hozzájárulása volt bejegyezve. A kérelem benyújtását követően a Fővárosi Kerületek Földhivatal megkereste a jogutód Budapest Főváros Főpolgármesteri Hivatalának Városrendezési Ügyosztályát a szolgalmi jog törlésének a hozzájárulása végett.
	A Városrendezési Ügyosztály 1994. augusztus 23-án megadta a hozzájárulást a Budapest, XII. kerület 4250. sz. tulajdoni lapon, a 9827/2/A hrsz-ú ingatlant terhelő és a 9827/3, 9827/4, 9827/5, és korábban a 9827/1 hrsz-ú ingatlanok mindenkori tulajdonosait megillető átjárási szolgalmi jog az ingatlan-nyilvántartásból törlésre kerüljön. (Még 1984-ben a 9827/1 hrsz-ú ingatlan egyesítésre került a 9827/2 hrsz-ú telekkel.)
	A városrendezési Ügyosztály a törlési engedélyében az engedély megadását azzal indokolta, hogy a jogosult ingatlanok közterülettel való közvetlen kapcsolata létrejött, így a szolgalmi jog fenntartása már nem indokolt. A törlési hozzájárulást a Városrendezési Ügyosztály az érintett felek részére is megküldte.
	A panaszosok ettől fogva semmiféle tájékoztatást, illetve a törlésre vonatkozó határozatot nem kaptak.
	A panasz benyújtását követően megkerestem a Fővárosi Kerületek Földhivatalának vezetőjét. 
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy az 1932-ben alapított szolgalmi jog törléséhez Budapest Főváros Önkormányzata Főpolgármesteri Hivatal Városrendezési Ügyosztálya 1994. augusztus 23-án kelt 22-1365/I/1994. számú átiratával a szolgalmi jog törléséhez hozzájárult, azonban a társasház közös képviselője által 1994-ben benyújtott szolgalmi jog törlése iránti kérelem a Fővárosi Kerületek Földhivatalánál nem került elintézésre, az átjárási szolgalmi jogot a földhivatal csak 2000. január 3-án kelt határozatával törölte a nyilvántartásból.
	Megállapítottam azt is, hogy a földhivatal hosszadalmas ügyintézése alkotmányos visszásságot okozott a panaszosok jogbiztonsághoz és tulajdonjoghoz fűződő Alkotmányban biztosított alapvető jogaikkal összefüggésben.
	Az elmúlt évek során számtalan beadvány érkezett Hivatalomhoz, amelyben a panaszosok a földhivatal elhúzódó eljárását sérelmezték. Vizsgálataim során többször megállapítottam, hogy a földhivatalnál felgyülemlett temérdek hátralék okozta az ügyek elintézési idejének elhúzódását, emiatt a feltárt alkotmányos visszásságok orvoslására több alkalommal is ajánlással éltem. Az 1997-ben kelt OBH 4209/1997. számú jelentésemben rámutattam, hogy 
	"A Hivatal feladatai 1990-től jelentősen növekedtek. A tulajdonlással kapcsolatos jogszabályok változásával (tulajdonszerzési korlátozás megszűnése, gazdasági társaságok létrejötte, állami lakás elidegenítés, kárpótlás, stb.) kapcsolatos feladatok 1993-1994. évben csúcsosodtak, majd egy 200.000 db-os ügyiratszinten stabilizálódtak. A Földhivatal apparátusa évről évre kevesebb ügyiratot intézett el, mint amennyit iktatott. Számottevő intézkedés az ügyirat hátralék feldolgozása érdekében nem történt, az elintézetlen ügyeket évről évre görgette a földhivatal, ami végül is odavezetett, hogy 1996 év végén a hátralék 400.000 fölé emelkedett. Ez az 1990. évben számon tartott határidőn túl elintézetlen ügyeknek majdnem a tízszerese volt."
	A vizsgálat megállapításaival összhangban a feltárt alkotmányos visszásságok orvoslása érdekében már 1997-ben ajánlást tettem a földművelésügyi miniszternek. 
 	2000. áprilisában utóvizsgálatot tartottam a Fővárosi Kerületek Földhivatalában az 1997. évben tartott átfogó vizsgálat során tett ajánlások teljesüléséről.
	Az átfogó vizsgálatom kiterjedt a jelen konkrét ügyhöz szorosan kapcsolódó, a hátralékos ügyiratok felszámolásának eredményességére, a naprakész nyilvántartás vezetésére is.
	Az utóvizsgálatról készült OBH 874/2000. számú jelentésemben a helyszínen, illetve a rendelkezésre bocsátott írásos anyagok alapján megállapítottam, hogy

"a Kerületi Földhivatal a hátralék jó részét feldolgozta, az ezzel járó ügyviteli (postázási, irattározási) gondokat megoldani nem tudta. A rendezetlen lakótelepek és ipartelepek miatt felhalmozódott hátralék gyakorlatilag még mindig feldolgozásra vár....

A Kerületi Földhivatal feladatait támogató számítógépes háttér jól működik, de továbbra sem szolgálja ki maradéktalanul a földhivatali igényeket."
	Mindezek alapján - elismerve az eddigi eredményeket - megállapítottam, hogy továbbra is fennállnak az 1997-1998-ban folytatott vizsgálat jelentésében megfogalmazott, a jogbiztonsággal és a tulajdonjoggal összefüggő visszásságok. Ezek orvoslása érdekében a hivatkozott jelentésben a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszternek ajánlásokat tettem, ezért a konkrét ügyben ajánlást nem teszek.

Budapest, 2000. június 28.

Gönczöl Katalin