OBH 2264/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Nagy Tiborné

Az eljárás megindulása:

A panaszosok 1999 májusában fordultak az országgyűlési biztosokhoz, majd beadványukat júniusban kiegészítették.
Több, a helyi önkormányzat, a polgármesteri hivatal, a jegyző velük kapcsolatos eljárását kifogásolták.
Az eljárások az egyik panaszos Harkány-terehegyi ingatlanával kapcsolatos építményadóra és azzal összefüggő, az építmény minősítésére vonatkozók, valamint a Töttösi tanya néven ismert társasházuk további tulajdonosai ellen benyújtott birtokvédelmi ügyek voltak.

A vizsgálatot a jogbiztonsággal, a tulajdonhoz való joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt indítottam.

A vizsgálat megállapításai:

A terehegyi ingatlanra az önkormányzat rendelete alapján kivetett építményadó miatt a panaszos bírósághoz fordult.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint: "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."

A 29. § (1) bekezdése szerint: "E törvény alkalmazásában hatóság:
a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv;
c) a fegyveres erők;
d) a rendőrség, a rendészeti szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálatok;
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;
g) a helyi önkormányzat;
h) a bíróságon kívüli jogvitát kötelező érvénnyel eldöntő szerv."

Ezért az építményadó ügyében hatásköröm hiányát állapítottam meg.
Az önkormányzat és a panaszos közötti egyet nem értés az ingatlan kül-belterületi besorolása és lakóingatlan minősége ügyében alakult ki, amely az építményadó kivethetőségét befolyásolja. Ez a minősítés szorosan összefügg a per tárgyával, és egyébként ezen ügyekben született határozatok (fennmaradási engedély) a hivatalomhoz benyújtott panaszt megelőzően több mint egy évvel már jogerősek voltak, ezért hatásköröm hiányát ezekben az ügyekben is meg kellett állapítanom. [Obtv. 17. § (4)]

Az 1999. március 25-én a panaszosok által kezdeményezett két birtokvédelmi ügyben megállapítottam: a töttösi tanya A/1 társasházi albetét tulajdonosai ellen indított birtokvédelmi ügy az önkormányzat közreműködésével 1999. június 8-án a felek közötti egyezséggel zárult.

A másik birtokvédelmi ügyben panaszos az első (egyezséggel zárult) ügyben is panaszolt társtulajdonos kötelezettségének vélte a társasházi közös tulajdonrészek - tető, ereszcsatorna, kerítés - helyreállítási, karbantartási kötelezettségét, ezért kezdeményezett eljárást. Az eljárásban helyszíni szemlét követően a jegyző megállapította, hogy a felpanaszoltak a közös tulajdonban álló részek állagromlásai. A közös részek javítása a társasház valamennyi tulajdonosának - közöttük panaszosoknak - a kötelezettsége. Elmulasztása legfeljebb harmadik féllel szemben eredményezhet birtokháborítást. Ez esetben birtokháborítás nem történt, illetve az ügy nem birtokháborítási ügy.

Az Obtv. 17. § (1) bekezdése szerint: "Az országgyűlési biztos a hozzá benyújtott beadványt - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - köteles megvizsgálni. A célszerűnek tartott intézkedést - e törvény keretei között - maga választja meg."

A vizsgálat alapján megállapítottam, hogy intézkedésem nem szükséges. 

A fent ismertetettek szerint az építményadó és azzal kapcsolatos ügyekben, továbbá a közös tulajdonra vonatkozó ügyben hatásköröm hiányát állapítottam meg. Az egyezséggel zárult ügyben a panasz megoldódott, esetleges intézkedésem okafogyottá vált, ezért a vizsgálatot lezártam.

Budapest, 2000. március 8.

Dr. Polt Péter