OBH 2221/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr Schilling Rezső

Az eljárás megindulása:
	Panaszos  - a  honvédség  hivatásos személyi állományának tagja  -   beadványában sérelmezte,  hogy a  Magyar  Honvédség  az  1997.  év  elején  történt  illetménybesorolás alkalmával tévesen állapította meg a reá vonatkozó illetménycsoportot, így folyamatosan anyagi kár éri.  Az ügyben  hiába fordult a közvetlen parancsnokaihoz, sérelmét nem  orvosolták. Arra hivatkoztak, hogy a panaszos számára kedvező változtatáshoz a Honvéd Vezérkar döntése szükséges. Külön sérelem számára, hogy a közeljövőben nyugállományba vonul, ezért a téves besorolás nyugdíja összegére - akkor már orvosolhatatlanul  -  negatív hatást  gyakorol.
	A panaszban foglaltakra figyelemmel az ügyben vizsgálatot rendeltem el, ennek keretében a Magyar Honvédség parancsnokát, majd a honvédelmi minisztert az ügy kivizsgálására  és tájékoztatásra kértem fel.

Érintett alkotmányos jogok:
Egyenlő munkáért egyenlő bérhez való jog (Alkotmány 70/B. § /2/ bek.)
Jogorvoslathoz való jog ( Alkotmány. 57. § /5/ bek. )

Alkalmazott jogszabályok: 
		1996. évi XLIII. törvény a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról  ( a továbbiakban: Hszt.)
	99. § (1) A hivatásos állomány tagja havi illetményre jogosult. Az illetmény beosztási és rendfokozati illetményből, illetménykiegészítésből, valamint illetménypótlékokból áll.
	100. § (1) A beosztási illetmény szempontjából a hivatásos állomány tiszti, főtiszti és tábornoki rendfokozatú tagjait az I., a tiszthelyettesi és zászlósi rendfokozatú tagjait a II. besorolási osztályba kell besorolni.
	(2) Az I. besorolási osztály 9 beosztási kategóriából, ezen belül 25 fizetési fokozatból, a II. besorolási osztály pedig 3 beosztási kategóriából és ezen belül 13 fizetési fokozatból áll.
	(3) A besorolási osztály beosztási kategóriái az illetmény szempontjából azonos szintűnek tekintett, a miniszter által meghatározott beosztásokat tartalmazzák.
	(4) A fizetési fokozatok a beosztásban eltöltött szolgálati idő tartama alapján emelkednek. A fizetési fokozatokhoz és a rendfokozatokhoz növekvő szorzószámok tartoznak.
	(5) A beosztási és a rendfokozati illetmény összegét a köztisztviselői illetményalap (a továbbiakban: illetményalap) és e törvény 6. számú mellékletében a fizetési fokozatokhoz, illetve a rendfokozatokhoz meghatározott szorzószámok szorzata adja.
	193. § (1) A hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyával összefüggő ügyben szóban vagy írásban kérelmet terjeszthet elő.
	(2) A kérelmet szolgálati úton ahhoz a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáróhoz kell előterjeszteni, akinek a kérelem elbírálása a hatáskörébe tartozik.
	(3) Az elöljáró a kérelem tárgyában 30 napon belül intézkedni köteles.
	194. § (1) A hivatásos állomány tagja - meghatalmazás alapján nevében az érdekképviseleti szerv és az ügyvéd is - szolgálati panasszal élhet, ha a szolgálati viszonyára vonatkozó, e törvény 195. §-ában nem szabályozott döntést vagy intézkedést, illetve ezek elmulasztását sérelmesnek tartja.
	 (2) A panaszt a döntést hozó (mulasztó) elöljárónál lehet benyújtani, aki - ha annak nem ad helyt - az ügyre vonatkozó iratokkal együtt köteles haladéktalanul felterjeszteni az elöljáró parancsnokhoz. Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában az elöljáró parancsnok azt 30 napon belül bírálja el, és döntését a panaszt benyújtóval közli. E határidő egy ízben 30 nappal meghosszabbítható.
	(3) A panaszjog gyakorlásában senkit sem szabad korlátozni. A panasztevőt a panasz megalapozatlansága esetén hátrány nem érheti, kivéve, ha azzal szándékos fegyelemsértés, illetve szabálysértés vagy bűncselekmény valósult meg.
	(4) A más jogszabályban meghatározott panaszjog gyakorlását e törvény nem érinti.
	195. § (1) A hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyával kapcsolatos ügyben a fegyveres szerven belüli eljárás során hozott elsőfokú határozat ellen - ha e törvény eltérően nem rendelkezik - a kézbesítésétől számított 15 napon belül panaszt [142. § (1) és 159. § (2) bekezdés] vagy fellebbezést [180. § (5) és 191. § (2) bekezdés] nyújthat be.
	(2) A hivatásos állomány tagja halálának a szolgálati kötelmekkel való összefüggése kérdésében hozott határozat ellen a közeli hozzátartozó nyújthat be fellebbezést.
	(3) A panaszt vagy fellebbezést a szolgálati elöljáró, illetőleg a miniszter által meghatározott szerv - ha e törvény eltérően nem rendelkezik - 30 napon belül bírálja el. E határidő egy ízben 30 nappal meghosszabbítható.
	196. § (1) A hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyból származó jogvita esetén 30 napon belül keresettel fordulhat a bírósághoz, ha
a) a szolgálati panaszát, illetőleg az elsőfokú határozat elleni panaszát vagy fellebbezését elutasították;
b) a sérelmezett döntést a miniszter hozta;
c) az a)-b) pontba nem tartozó, alanyi jogon biztosított jogosultságokkal kapcsolatban hozott döntés vagy intézkedés, illetve ezek elmulasztása miatt joghátrány érte.
	(2) A fegyveres szerv a szolgálati viszonnyal kapcsolatos igényével közvetlenül a bírósághoz fordulhat, ha a törvény a fegyveres szerven belüli eljárásról nem rendelkezik.
	218. § A szolgálati viszony alanya a honvédség és az állományába tartozó hivatásos és szerződéses katona.

A vizsgálat megállapításai:
	A rendelkezésre álló adatokból és  megkeresésemre küldött válaszokból vizsgálatom során a következőket állapítottam meg:
	A zászlós rendfokozatú panaszos a MH. 64. Veszprémi radar ezred állományában, váltásparancsnok beosztásban teljesít hivatásos szolgálatot. Az 1996. szeptember 1-én hatályba lépett  Hszt. illetményre vonatkozó rendelkezésének végrehajtására kiadták a 19/1996. (XII.30.) HM intézkedést, amelynek alapján 1997. év elején elvégezték a Magyar Honvédség személyi állományának illetménykategóriákba történő be, illetve átsorolását.
	 A panaszos a beadványában állítja, hogy a személyét illető besorolás elvégzése alkalmával a besorolást végző személy tévedett. A tévedést szerinte az okozta, hogy a rendfokozata szerinti III. illetménykategóriában szereplő váltásparancsnoki besorolás helyett - amely önálló századnál az ügyeletes parancsnokot követő legmagasabb beosztás betöltése alapján megillette volna -  a II. illetménykategóriában is szereplő, de alárendelt szolgálatokra vonatkozó váltásparancsnoki besorolást kapott. A téves besorolás miatt szerinte havonta mintegy  10.000  Forinttal  keres kevesebbet, az alacsonyabb jövedelem  a közeljövőben várható nyugdíjazásakor a megállapításra kerülő nyugdíjának összegét is csökkenteni fogja.
	1998. évben a HM. intézkedést módosították, a változtatás nyomán a II. illetménykategóriában  már nem szerepelt a váltásparancsnoki beosztás. Erre hivatkozással a panaszos ugyan többször kérte közvetlen parancsnokaitól a besorolása megváltoztatását, de erre nem intézkedhettek, mert az állománytáblát - amelyben az adott  katonai egységnél rendszeresített beosztások és az azokban elérhető rendfokozatok szerepelnek - a  változtatásra jogosult Honvéd Vezérkar parancsnoka nem módosította. A módosítás hiányában a közvetlen vezetők nem rendelkeztek hatáskörrel a panaszos kérelmének orvoslására. Ezt a tényt panaszossal közölték.
	A panaszos alakulata állománytáblájának módosítására 1999. év elején átszervezés miatt, nem a panasszal kapcsolatban hoztak döntést, de ez csak a megüresedett és be nem töltött beosztások megszüntetését jelentette, a panaszos helyzetén nem változtatott.
	Panaszos végül 1999. február 2-án a Hszt. alapján,  írásbeli szolgálati panaszt terjesztett elő a besorolás módosítása érdekében. Panaszát a Hszt. előírásainak megfelelően, szolgálati úton a  Honvéd Vezérkar parancsnokához felterjesztették.
	A panaszt a vezérkar illetékes szervei tartalmilag megvizsgálták.  Állásfoglalásuk szerint a panaszos besorolása az előírásoknak és az állománytáblának megfelelően történt, a panaszra tekintettel az állománytábla módosításának indoka nem merült fel. Erre tekintettel a Magyar Honvédség Vezérkari Főnöke a panaszt 1999. április 16-án kelt alakszerű és indokolt határozatával  elutasította, a határozatot a panaszos 1999. május 8-án, szintén szolgálati úton kapta kézhez. A határozatnak a jogorvoslati lehetőségre való figyelmeztetése alapján a panaszos az ügy eldöntése érdekében   ugyancsak a Hszt-ben biztosított joga  alapján 1999. május 25-én  keresettel fordult a munkaügyi bírósághoz, ahol az eljárás folyamatban van.
A honvédelmi miniszter megkeresésemre arról tájékoztatott, hogy a sérelmezett besoroláskor a panaszos századának állománytáblája a jogszabálynak megfelelt, a század szervezetében levő szakasz szintű harcálláspont tiszti rendfokozatú parancsnoka és a rajparancsnoki szintű váltásparancsnokok beosztási kategóriája a 19/1996. (XII.30.) HM rendelet szerint került megállapításra. A tájékoztatás szerint a 33. Légtérellenőrző század állománytáblájának kivonatából megállapítható, hogy a négyváltásos 39 főből egy-egy váltásban 1 váltásparancsnok irányítása alá, alárendeltségébe 4 fő szerződéses és 4-5 fő sorkatona tartozott, így a 8-9 beosztottal raj nagyságrendű és ezért azzal azonosított kis alegységgel látott el ügyeleti szolgálatot. A tájékoztatás összehasonlítás céljából megemlíti, hogy a III. beosztási kategóriába sorolt hiradó szakaszparancsnoknak 23 beosztottja van és különböző haditechnikai eszközökre tekintettel anyagi és technikai felelőssége is fennáll. A két szakasz szintű szervezet összehasonlítása alapján a raj és szakaszparancsnoki beosztások és besorolások a 140/1996. (VIII. 31.) Kormányrendelet 27. § /1/ bekezdés elveinek megfelelően differenciáltak. Az új besorolásokról személy szerint mindenki írásban, a jogorvoslati jog feltüntetésével kapott tájékoztatást. A miniszter válasza szerint a panaszos írásban egyetlen esetben terjesztett elő az üggyel kapcsolatos kérelmet, ezt szolgálati úton felterjesztették a vezérkar főnökéhez, aki a kérelmet elutasította.
	A vizsgálatom során beszerzett adatok alapján a panaszos jogorvoslati jogának sérelmét megállapítani nem lehet és a további eljárást mellőznöm kell.  Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.29. § /1/  bekezdés f./ pontja alapján  a bíróság nem tartozik azon hatóságok közé, amelyek tevékenységének és döntésének vizsgálatára hatáskörrel rendelkezem. Miután a törvény (a Hszt.) a szolgálati jogviszonyból eredő jogvita eldöntését a munkaügyi bíróság hatáskörébe utalta  és  a  panaszos e jogával élve keresettel fordult a bírósághoz, a panasz megalapozottságát illetően állást foglalni nem áll módomban, ezért vizsgálatomat ajánlás nélkül lezártam.

Budapest, 2000. január 6.

Gönczöl Katalin