OBH 2177/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

A panaszos beadványában sérelmezte, hogy az önkormányzat mulasztása miatt három hónapon keresztül ellátatlan volt, a munkanélküliek jövedelempótló támogatását nem kapta meg.

Megállapított tényállás

A vizsgálat során megkerestem az érintett önkormányzatot és tájékoztatást kértem a panaszos jövedelempótló támogatásának folyósításával kapcsolatban. A panaszos 1998. decemberéig a XX. kerület lakója volt, december 22-én feladott levelében jelezte az önkormányzat felé, hogy lakcíme megváltozott, a VIII. kerületbe költözött, és kérte a jövedelempótló támogatással kapcsolatos iratainak áttételét. December 28-án jelentkezett a munkaügyi központnál és bejelentette lakcímének megváltozását. 1999. január 20-án - mivel eddig sem az esedékes támogatás összegét, sem értesítést nem kapott - érdeklődött az önkormányzatnál. A telefonon kapott válasz szerint még nem postázták az iratait, a támogatást pedig a régi címére küldték. 

Az önkormányzat tájékoztatása szerint a panaszos levele - melyben közli lakcímének megváltozását - január 5-én érkezett a polgármesteri hivatalba. Ezután két alkalommal kértek tájékoztatást a lakcímnyilvántartótól. A január 11-ei tájékoztatás a panaszos korábbi címét tartalmazta, a január 20-ai tájékoztatás szerint viszont a panaszos kijelentkezett régi lakóhelyéről. Az önkormányzat 1999. január 20-ai keltezéssel elkészítette az áttételről szóló leveleket, meghozta a szüneteltetésről szóló határozatot, azonban ezeket nem postázták.

A panaszos február 10-én személyesen kereste fel a VIII. kerületi önkormányzatot és ott közölték vele, hogy az iratai még nem érkeztek meg és tájékoztatták arról, hogy az átköltözés után ennél az önkormányzatnál kérelmet kell benyújtania a támogatás iránt. A VIII. kerületi önkormányzathoz március 8-án érkeztek a panaszos iratai. 

A panaszos három hónapon keresztül nem kapta meg a jövedelempótló támogatást, ellátatlan volt. Áprilisban kifizettek számára két havi összeget. A polgármesternél tett panasz kivizsgálása  után az önkormányzat átutalta a panaszosnak az elmaradt összegeket és elnézést kért az elkövetett hibáért. 

Alkalmazott jogszabályok
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
7. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörét és az illetékességét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni. Ha azt állapítja meg, hogy az ügyben nincs hatásköre, vagy nem illetékes, az ügyet haladéktalanul átteszi a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervhez, és erről az ügyfelet egyidejűleg értesíti.
30/1993. (II. 17.) Korm. rendelet egyes pénzbeli szociális ellátások folyósításának és elszámolásának szabályairól
4. § (1) Ha a szociális ellátásra jogosult személy lakóhelye, gyermeknevelési támogatásra jogosult esetében lakó- vagy tartózkodási helye (a továbbiakban együtt: lakóhelye) az ellátás folyósításának időtartama alatt megváltozik, a változás hónapjára járó ellátást a korábban folyósító szerv teljes összegben folyósítja.
(2) Lakóhelyváltozás esetén a szociális ellátásra jogosult személy kérésére vagy az új lakóhely szerint illetékes jegyző megkeresésére az ügyben keletkezett iratokat haladéktalanul meg kell küldeni a jogosult új lakóhelye szerint illetékes jegyzőnek.
(3) Ha a szociális ellátásra való jogosultság az új lakóhelyen is változatlanul fennáll, illetőleg az Szt. 41. § (2) bekezdésében szabályozott ápolási díj esetében a jogosultságot megállapították, akkor az új lakóhely szerint illetékes jegyző a szociális ellátást a lakóhelyváltozást követő hónap 1. napjától folyósítja, feltéve, hogy a szociális ellátás iránti kérelmet a lakóhelyváltozást követő 30 napon belül benyújtották. Ha a szociális ellátás iránti kérelmet a lakóhelyváltozást követő 30 napon túl nyújtják be, a folyósításra az 1. § szerinti szabályokat kell alkalmazni.

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 2. § (1) "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

Alkotmány 70/E. § "(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szerint abban az esetben, ha a közigazgatási szerv azt állapítja meg, hogy az ügyben nincs hatásköre, vagy nem illetékes eljárni, az ügyet haladéktalanul átteszi a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervhez és erről az ügyfelet értesíti. E törvényhely nem tartalmaz konkrét határidőt az áttétel időtartamára. A gyakorlat azonban a "haladéktalanul" törvényi előírást úgy alakította ki, hogy ez alatt három napot kell érteni. A vizsgált esetben az áttétel gyors elintézését az a körülmény is indokolta volna, hogy az ügyfél jövedelempótló támogatásának folyósításáról volt szó. Ez a támogatás rendszeres ellátási forma, mely egyéb jövedelem hiányában a jogosult alapvető életfeltételeit hivatott biztosítani. 

Az egyes pénzbeli szociális ellátások folyósításának és elszámolásának szabályairól szóló 30/1993. (II. 17.) Korm. rendelet szerint abban az esetben, ha a szociális ellátásra való jogosultság az új lakóhelyen is változatlanul fennáll, akkor az új lakóhely szerint illetékes jegyző a szociális ellátást a lakóhelyváltozást követő hónap 1. napjától folyósítja, feltéve, hogy a szociális ellátás iránti kérelmet a lakóhelyváltozást követő 30 napon belül benyújtották.

Az Alkotmánybíróság több határozatában kifejtette, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság és ez megköveteli az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát. Alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák, a jogintézmények csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan. Az országgyűlési biztosok gyakorlatában a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben akkor állapítható meg visszásság, ha az eljárási normák megsértése az ügyfél érdeksérelmével, vagy más alkotmányos jogának sérelmével járt. A vizsgált esetben az önkormányzat eljárásával megsértette az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit és ezzel a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével és - mivel az áttétel késedelmes teljesítése folytán a panaszos három hónapon keresztül nem jutott hozzá az őt megillető támogatáshoz és ezért ellátatlanul maradt - a szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott. Arra tekintettel azonban, hogy az önkormányzat saját hatáskörében orvosolta a problémát ajánlást nem teszek.

Budapest, 2000. március 8.

Dr. Polt Péter