OBH 2176/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Tasnádiné dr Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása :
Panaszos kérelmében a  Polgármesteri Hivatal hagyatéki leltárral kapcsolatos eljárásait kifogásolta. Sérelmezte, hogy beadványára érdemi választ nem kapott.

Az Alkotmányban 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményének és a 64.§-ban deklarált panaszjog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.

Alkalmazandó jogszabályok:
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról ( Obtv)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A többször módosított 1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás  általános szabályairól

A hagyatéki eljárásról szóló többször módosított 6/1958 (VII.4.) IM rendelet
5. § (1) A leltárt - a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel - a leltárelőadó hivatalos helyiségében a szükséges adatok beszerzése, illetőleg az érdekeltek meghallgatása alapján kell elkészíteni,
(2) Az ingóvagyonra vonatkozó leltárt a vagyon fekvésének helyén (a helyszínen) kell elkészíteni, ha
a) a kiskorú örökös (hagyományos) érdekei veszélyeztetve vannak;
b) nincs ismert örökös;
c) a helyszíni leltározást a közjegyző vagy a jegyző kéri.
(3) A leltár helyszínen való elkészítése esetében lehetőleg tanút kell alkalmazni. A tanú részére díjazás és költségtérítés nem jár.

12. § (3) A leltározás befejezésekor a leltárt a leltárelőadó, a jelenlevő érdekeltek és tanúk is aláírják. Ha valaki az aláírást megtagadja, ezt a körülményt a leltárelőadó a megtagadás okának megjelölésével feltünteti.

51. § Az érdemi tárgyalás során a közjegyző először a leltárt ismerteti, esetleg azt maga elkészíti, szükség esetén a beküldött leltárt helyesbíti, illetve kiegészíti, vagy annak helyesbítése, illetőleg kiegészítése iránt intézkedik.

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdése: A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.

A Magyar Köztársaság Alkotmányának  64. §-a "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé."

A vizsgálat megállapításai:

Beadványa szerint nem tartja megfelelőnek a polgármesteri hivatal leltározással hagyatéki vagyon értékének megállapításaival kapcsolatos eljárásait.

A hagyatéki eljárásról szóló módosított 6/1958 (VII.4.) IM rendelet tartalmazza a hagyatéki leltár felvételének szabályait. A leltározás során jegyzőkönyvben rögzítik a leltárba felvett ingóságokat, értéküket, biztosítási intézkedést stb. A rendelet 5.§-a alapján a leltárt főszabályként a hivatali helyiségben kell felvenni. A helyszínen akkor kell a leltárt elkészíteni, ha ezt a közjegyző kéri, kiskorú, vagy ismeretlen örökös van. Ezért nem szabálytalan, ha a helyszínen csak az adatokat vették fel, a hivatalos leltárt a polgármesteri hivatalban készítették el. Ha nem értett egyet a leltárban foglaltakkal, akkor a jegyzőkönyv aláírását megtagadhatta volna /12.§ (3) bek./. A hagyatéki tárgyalás során a közjegyző is ismerteti a leltárt (51.§). Így a tárgyaláson is élhetett volna kifogásaival, mint ahogy fellebbezéssel is élt az ingatlan értékének megállapítása miatt, illetve kérésére pótleltár felvételére került sor. Tehát a hagyatéki eljárás során több jogorvoslati lehetősége volt.
	Tájékoztatom arról, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 16.§-a szabályozza az országgyűlési biztos eljárását és intézkedéseit. A törvény szerint az országgyűlési biztos egyéb feltételek megléte mellett is akkor járhat el, ha a panaszos a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva A panaszáról felvett jegyzőkönyv szerint a közjegyzői hagyatékátadó végzést nem fellebbezte meg, ezért a hagyatéki leltár tartalmával kapcsolatos kifogásait nem vizsgálom.

Kérelmében arra utalt, hogy a pótleltár felvételekor, nem volt sértetlen a hivatal zárbélyegzője. 
Tájékoztatom arról, hogy ha a pótleltár készítéskor úgy látta, hogy a lakás bejárati ajtaján levő hatósági pecsét nem volt sértetlen, akkor a  pótleltár felvétele során ezt a tényt jegyzőkönyvbe kellett volna vettetnie, illetve rendőrségen feljelentést kellett volna tennie. A hatósági pecsét sértetlenségével kapcsolatos nyomozás a rendőrség feladata, e körben vizsgálat folytatására nincs hatásköröm.

Sérelmezte, hogy a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal 62.125/98 sz. adó és értékbizonyítványt a Közigazgatási Hivataltól kapta meg.
Az eljárási jogszabályok értelmében a másodfokú határozatot nem a Közigazgatási Hivatal kézbesíti, hanem az első fokon eljáró polgármesteri hivatal Az önkormányzat polgármesteri hivatala vétív másolatokkal igazolta, hogy 1998 júliusában a kézbesített határozatot előbb nem vette át, majd anyja Ruzsinszkyné 1998. augusztus 7-én átvette a 1112698 sz iratot. 
Mindebből nem látom igazolva, hogy a polgármesteri hivatal késedelme miatt szerzett később tudomást az első adó-és értékbizonyítvány megsemmisítéséről..

Sérelmezte, hogy leltározással kapcsolatos beadványára fél évvel később kapott választ.
A csatolt iratokból megállapítottam, hogy 1998. február 18-i kérelme után csak 1998 október 8-án kapott írásbeli tájékoztatást. Azonban az előadó a közjegyző felé megtette a szükséges intézkedést, így hátránya nem származott a tájékoztatás elmaradásából. 
A polgármesteri hivatal ügyintézőjének késedelmesen tájékoztatása, az Alkotmány 64. §-ában biztostott panaszjog alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságnak minősül. Mivel azonban érdemi hátrányt az ügyintéző mulasztása nem okozott, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 17.§ (2) bekezdése értelmében a  vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2000. február 10.

Dr. Polt Péter