OBH 2138/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása

A Magyar Hírlap 1999. május 3-i, "Résen az önkormányzati cenzúra" című sajtóhíradása alapján vizsgálatot rendeltem el, mert az I. kerületi lakos több ízben fordult közérdekű műszaki ügyben az önkormányzathoz, illetve a polgármesterhez, de választ nem kapott.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény alapján az ügyben az Alkotmány 64. §-ában foglalt panaszhoz való jog és a 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelménye és a tisztességes eljáráshoz való jog érintettsége miatt indítottam vizsgálatot. 

A megállapított tényállás

Az újságcikk szerint a vári lakos 1999. januárjában a műszaki problémával a polgármesterhez fordult, az önkormányzat segítségét sürgetve. Közölte, hogy a rossz műszaki állapotú ingatlan esetében nem a támfal védi a lakóházat, hanem a lakóház védi a támfalat. Válasz nem érkezett, ezért másfél hónap elteltével a cikkben szereplő panaszos ismételten beadvánnyal fordult a polgármesterhez, de választ erre sem kapott. Ekkor a Várnegyed című kiadvány szerkesztőségét kereste meg az alábbi levéllel: "Kérem, szíveskedjék nyílt levélként közölni a mellékelt levelet, az alábbi bevezető sorok kíséretében: Levélsüllyesztő működik a polgármester titkárnői szobájában? A feltételezésre az ad okot, hogy két - dokumentáltan átvett - levelemre (1999. 01. 25., illetve 03. 16.) a mai napig sem érkezett válasz. Ezért kétségem eloszlatására és a korábbiakban felvetett veszélyes műszaki állapot gyors megszüntetése végett, nyílt levélként megismétlem az 1999. március 16-ai keltezésű észrevételemet, melyet dr. Nagy Gábor Tamás polgármester úrnak címeztem."  A Magyar Hírlap cikke úgy folytatódik, hogy a nyílt levelet a Várnegyed kiadványban  - melynek felelős kiadója a polgármester - nem jelentették meg.
A híradásra való hivatkozással a polgármester válaszát kértem a késedelem okáról. Kérésemre közel két hónap múlva válaszolt. A polgármester arról informált, hogy a panaszos 1999. január  25-i beadványát a Vagyoni Irodának átadta. Az ügyfél az ingatlanán lévő támfal ügyében több alkalommal, ügyfélszolgálati időben megjelent, ahol szóbeli tájékoztatást kapott. A polgármester a  panaszos későbbi, második beadványára  - a hozzám intézett levele szerint - 1999. április  4-i keltezéssel válaszolt. A kérdéses Logodi u. 63. szám alatti  ingatlant az önkormányzat 1990-ben adta el lakóknak. A műszaki tájékoztatóban szerepel, hogy a támfal rossz műszaki állapotban van: "...erősen repedezett, szivárgó-nyílásai tisztításra szorulnak." Mindezek tudatában vásárolta meg a panaszos és felesége az ingatlant. Az eladási árat a harmadik módosított ajánlat után is kifogásolták, mindig a rossz műszaki állapotra hivatkoztak.   Az önkormányzat munkatársai - a panaszos beadványára - a helyszint megtekintették. A polgármester válaszában közölte, hogy a dúcolás és a támfal állapotának meghatározására statikai vizsgálat szükséges, melyet az építési törvény alapján jelenlegi tulajdonosoknak kell megrendelni. Erre a panaszos figyelmét felhívták. Az önkormányzat által meghirdetett társasházi felújítási pályázaton a Logodi utca 63. sz. alatti társasház részt vett, a támfal megerősítésére kért támogatást. Az elnyert támogatás összege 750 ezer forint volt.  Végezetül a válasz arra is kitért, hogy amennyiben a panaszos a támfal tulajdonjogát vitatja, úgy lehetősége van földmérővel ellenőriztetni a támfal helyét. A Várnegyed kiadványról pedig megemlítette, hogy a megjelentetni kívánt cikkekről a lap főszerkesztője dönt. 
Későbbiekben a polgármester eljuttatta hozzám a panaszos újabb beadványát, melyben továbbra is a lassú ügyintézést sérelmezte és - az általa megfogalmazottak szerinti - szándékos félrevezetést. Állítását az alábbiakban foglalta össze:
1. A polgármester segítségét a rossz műszaki állapot megszüntetésére kérte, és nem arra, hogy a dúcolás indokoltságában megerősítsék. A támfal dúcolásának az épület hátsó homlokzatához való kiékelése  - véleménye szerint - nem elfogadható megoldás. Azt az önkormányzat jogelődje rendelte el, ezért úgy gondolja, hogy az önkormányzatnak kell biztosítani a dúcolás eltávolítását a hátsó homlokzati fal alsó részéről, hogy az mentesüljön a statikai biztonságát veszélyeztető plusz tehertől.
2. Kijelentette, hogy a Házgondnoksági Kft-től nem kapott választ.
3. Újra leszögezte, hogy  az instabil támfal nem tartozik a Logodi u. 63. számú társasházhoz, melyet már korábban bizonyított. 
4. A támfal megfelelő karbantartásának felelősségét az önkormányzatnak kell viselnie.
  
Az önkormányzat a fenti négy pontra közölte, hogy a támfal tartozéka az ingatlannak. A lakást a műszaki állapot ismeretében vásárolták meg a korábbi  bérlők, a körülményeket a vételár megállapításakor figyelembe vették.
Az ügyben a panaszos 1999. augusztus 16-án kelt ismételt beadvánnyal fordult a polgármesterhez jelezve, hogy a társasházuk  alapító okiratának nincs műszaki tájékoztatót is magába foglaló melléklete. A jelenlegi tulajdonosok nem tudtak arról, hogy a támfal az épülethez tartozik. Panasza nem a vételár kifogásolására vonatkozott, hanem a dúcolások eltávolítására. Rámutatott arra, hogy a korábbi tervrajzon, telekhatár megjelöléssel szerepel az említett támfal, s ezt a dokumentumot már 1999. január 25-én mellékelte. Ismételten sürgette az önkormányzat döntését.

Az ügy jogszabályi háttere

1977. évi I. törvény a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról, egységes szerkezetben a végrehajtására kiadott 11/1977. (III. 30.) MT rendelettel
Tv. 10. § (1) A közérdekű bejelentések és javaslatok vizsgálatában és elintézésében eljáró és közreműködő szervek kötelesek az ügy érdemi vizsgálása érdekében haladéktalanul megtenni a szükséges intézkedést.
(2) A közérdekű bejelentéseket, illetőleg javaslatokat általában harminc napon belül el kell bírálni.
(3) Ha a vizsgálat előreláthatólag hosszabb ideig tart, erről a bejelentőt (javaslattevőt) harminc napon belül tájékoztatni kell, az elintézés várható időpontjának közlésével.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat során megállapítottam, hogy a sajtónyilvánosságot kereső - a vizsgálat megindítását követően az országgyűlési biztosok hivatalában személyesen jelentkező - panaszos ügyének érdemi része a támfal kérdésére vonatkozik. Ebben a körben a késedelmesen megszületett önkormányzati válaszok azt hangsúlyozták, hogy a támfal az épülethez tartozik, annak karbantartásáról a tulajdonosok kötelesek gondoskodni. A panaszosnak erről más álláspontja volt, ezt igyekezett dokumentummal is alátámasztani. Az önkormányzat az ingatlan eladásakor nem hatósági jogkört gyakorolt és ebből következően nem kötelezettségről, vagy jog megadásról, egyéb más követendő magatartásról döntött, hanem a polgári jog körében, adásvételi szerződést kötött, ezért későbbi vita esetén is a polgári jog szabályai szerint kötelesek a felek eljárni. Az egyeztetések eredménytelensége esetén mindkét oldalon lehetséges a  bírósági út igénybevétele.
A vizsgálat másik része a panaszbeadvány több hónapos, késedelmes megválaszolására vonatkozik. A panaszos beadványaira első ízben írásban az önkormányzattól 1999. április 21-i keltezéssel kapott választ. A polgármester tájékoztatása szerint azonban létezik egy 1999. április 4-én kelt válasz, ezt azonban a polgármester nekem nem küldte meg. 

A vizsgálat során megállapítottam, hogy az I. kerületi polgármesternek a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. törvény rendelkezései alapján kellett volna eljárnia. A közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló törvény az eljárási határidő szempontjából nem ad olyan szigorú szabályokat mint az államigazgatási eljárásról szóló törvény, ugyanakkor az általánosnak tekintett harminc napos határidőre vonatkozó rendelkezés alóli kivételek - hasonlóan az Áe. rendelkezéseihez - garanciális jelentőségűek. Ha a közérdekű bejelentés vizsgálata előreláthatólag hosszabb ideig tart, erről a bejelentőt (javaslattevőt) harminc napon belül tájékoztatni kell, az elintézés várható időpontjának közlésével. A közérdekű bejelentés címzettje tehát köteles azt vagy érdemben elbírálni, vagy az érdemi elbírálásra jogosult szerv kilétének meghatározása után a beadványt áttenni.

A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 64. §-a a következő rendelkezést tartalmazza: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé." Az idézett rendelkezés nem értelmezhető úgy, hogy kizárólag az érintett szervhez lehet a panaszt előterjeszteni. Az ügy érdemi elintézéséhez való jogot a panaszt fogadó hatóságnak minden lehetséges eszközzel érvényesíteni kell. 
A fent kifejtettek alapján megállapítottam, hogy az I. kerületi polgármester alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott akkor, amikor a hozzá érkező beadvány megválaszolásáról nem határidőben intézkedett. A késedelmes eljárás a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével kapcsolatban is visszásságot okozott. A jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság.  A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.

K e z d e m é n y e z é s

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felhívom a Budavári Önkormányzat Polgármesterének  figyelmét a hasonló esetek jövőbeni elkerülésére a feltárt alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok kiküszöbölése érdekében. Kérem, hogy az eljárási szabályok betartására hívja fel a munkatársai figyelmét is.

Felkérem a Polgármestert, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról, illetve a megtett  intézkedésekről 30 napon belül értesíteni szíveskedjék. 

Budapest, 2000. június 14.

Gönczöl Katalin