OBH 2131/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindítása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert ingatlan pénzügyi lízing tevékenységet folytató cégének engedélyét az Állami Pénz és Tőkepiaci Felügyelet bevonta és az ÁPTF feljelentése alapján a BRFK V. kerületi Rendőrkapitánysága - véleménye szerint alaptalanul - nyomozást indított ellene. A panasz alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.

Érintett alkotmányos jogok:
•	Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek.)
•	Tulajdonhoz való jog (Alk. 13.§ (1)bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
•	1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
5. § (1) A hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák, a valóságnak megfelelően állapítsák meg, a terhelő és mentő, valamint a büntetőjogi felelősséget súlyosító és enyhítő körülményeket egyaránt figyelembe vegyék. Fel kell deríteni azokat az okokat és körülményeket is, amelyek a bűncselekmény elkövetését közvetlenül lehetővé tették.
(2) Az eljárásban részt vevő személyek az e törvényben meghatározott esetekben és módon kötelesek és jogosultak a bizonyításban közreműködni.
(3) A büntetőeljárásban szabadon felhasználható minden olyan bizonyítási eszköz és bizonyíték, amely a tényállás megállapítására alkalmas lehet; a hatóságok ezeket egyenként és összességükben szabadon értékelik, és ezen alapuló meggyőződésük szerint bírálják el.
61. § (3) A bizonyítás eszközeinek nincs előre meghatározott bizonyító ereje.
(4) A kétséget kizáróan nem bizonyított tényt a terhelt terhére értékelni nem lehet.

Megállapított tényállás:
	A panaszos tulajdonában lévő Menthon Ingatlan Lízing Kft. lakáslízing előszerződéseket kötött magánszemélyekkel. A Kft. a szerződésekben vállalta, hogy az ügyfelek által lízingelni kívánt lakásokat megvásárolja. Az ügyfelek az előszerződés megkötésekor 275 ezer forint előleget fizettek, azonban a Kft. nem vásárolta meg a lakásokat és az ügyfeleknek sem fizette vissza az előleget.
	 Az Állami Pénz és Tőkepiaci Felügyelet megállapította, hogy a panaszos tulajdonában lévő Menthon Kft. és a szintén tulajdonában lévő Dast Kft. között kölcsönös tartozások állnak fenn, amelyek a vagyoni helyzet megítélését bizonytalanná tették. A Kft. 1997. évi beszámolója alapján a jegyzett tőkéjét elvesztette. Az ÁPTF álláspontja szerint a Kft. működése az ügyfelek érdekeit súlyosan sértette, ezért 1998. november 3-án kelt 1866/1998. sz. határozatával az 1996-ban kiadott felügyeleti engedélyét visszavonta és bűncselekmény alapos gyanúja miatt feljelentést tett a panaszos ellen. 
	A panaszos a megállapításokat vitatta, ezért a visszavonó határozat felülvizsgálatát kérte a Pesti Központi Kerületi Bíróságtól.
	Az ÁPTF feljelentése alapján a BRFK V. kerületi Rendőrkapitánysága 145-4619/1998. bü. számon közokirat hamisítás és 18 rendbeli csalás bűntettének gyanúja miatt nyomozást rendelt el a panaszos ellen. A nyomozóhatóság 1999. március 26-án és április 15-én hozott határozataiban intézkedett a panaszos pénzintézeti számláinak zár alá vételéről. A nyomozás fokozott ügyészi felügyelet mellett jelenleg is folyamatban van.

A vizsgálat megállapításai:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz akkor lehet fordulni, ha a beadványt tevőt - megítélése szerint - valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
	Az ÁPTF a panaszos tevékenységére vonatkozó engedély visszavonásáról a hatályos pénzügyi jogszabályoknak és az államigazgatási eljárás szabályainak megfelelő határozatban döntött. A határozat indoklásában összefoglalt tények mérlegelése és a határozat törvényességének érdemi felülvizsgálata az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 72. § szerint a bíróság hatáskörébe tartozik. A panaszos ennek megfelelően a sérelmezett határozat hatályon kívül helyezése érdekében keresettel fordult a bírósághoz. Az országgyűlési biztos - az Obtv. hatásköri rendelkezéseire figyelemmel - a bíróság eljárását nem vizsgálhatja és határozatait nem bírálhatja felül.
	Az ÁPTF feljelentését követő büntetőeljárás elrendelése és folytatása ügyében a panaszos beadványa nem tartalmazott olyan adatot, amely a nyomozó hatóság által elkövetett jogszabálysértésre vagy mulasztásra utalt volna. A folyamatban lévő nyomozás felett az ügyészség fokozott felügyeletet gyakorol. Az üggyel, a panaszos beadványai alapján több ügyészi fórum is foglalkozott. A panaszos jogi képviselettel rendelkezik, jogorvoslati lehetőségeivel az eljárás eddigi menetében akadálytalanul élhetett. Tekintettel arra, hogy az eljárás - szakértői vizsgálatok miatt - még nem zárult le, a panaszos rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségek sem merültek ki.
	A bűncselekmény gyanújával kapcsolatos adatok mérlegelését a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény 5. § (1) bekezdése a nyomozó hatóságok, illetve az ügyészség, vádemelés esetén pedig a bíróság hatáskörébe utalja, minthogy a tényállás tisztázását az eljáró hatóságok feladatává teszi. Ennek megfelelően az országgyűlési biztos nem mérlegelheti a nyomozás elrendelése vagy megtagadása ügyében figyelembe vett, vagy a nyomozás során felmerült bizonyítékokat. Csak azt állapíthatja meg, hogy a hatóság a jogszabályoknak, végső soron az Alkotmánynak megfelelően járt-e el, a hatóságok intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása okozott-e alkotmányos visszásságot. 
	A fentiek alapján a panaszok ügyében alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg, ezért a vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2001. március 19.

Gönczöl Katalin