OBH 2026/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr Schilling Rezső

Az eljárás megindulása:
	Panaszos beadványában sérelmezte, hogy a Tatabányai Rendőrkapitányság a válófélben levő férje ellen tett feljelentése tárgyában nem tette meg a szükséges intézkedéseket, nem tájékoztatja őt és nem nyújt segítséget ahhoz, hogy ruháit, gyógyszereit elhozza korábbi lakásából, ahonnan férje kizárta. Segítséget kért ahhoz, hogy  válóperük gyorsabban kerüljön lezárásra.
	A  panaszban foglaltakra figyelemmel  az ügyben alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság fennállásának  gyanúja miatt vizsgálatot rendeltem el, ennek keretében a  Komárom -Esztergom Megyei Rendőrfőkapitányság vezetőjétől tájékoztatást kértem.

Érintett alkotmányos jog:
	Jogállamiság, jogbiztonsághoz  való jog ( Alkotmány. 2.§ /1/ bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
	188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg.
	189. § (1) Közös birtok esetén a birtokvédelem mindegyik birtokost önállóan megilleti, és követelheti a dolognak közös birtokba bocsátását.
	(2) A közös birtokosok - egymás közötti viszonyuk alapján - egymással szemben is jogosultak birtokvédelemre.
	191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
	(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
1968. évi I. törvény  a szabálysértésekről
	46. § (1) Ha az eljárás alapjául szolgáló cselekmény elbírálására más szerv jogosult, a szabálysértési hatóság az ügyet ehhez haladéktalanul átteszi.
A Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról szóló 3/1995. (III.1.) BM rendelet
6. § (1) Bűncselekmény vagy szabálysértés észlelése, valamint a közrendet, a polgárok személyét vagy javait fenyegető veszélyhelyzet esetén a rendőrt intézkedési kötelezettség terheli [Rtv. 13. § (1) bek.].
13. § (1) A rendőr szabálysértés észlelése esetén figyelmeztet, a helyszínen bírságol, vagy feljelentést tesz.
15. § (1) A rendőr az általa észlelt szabálysértésekről az ismert elkövető adatainak feltüntetésével feljelentést tesz, ha a szabálysértés miatt helyszíni bírság nem szabható ki, továbbá, ha helyszíni bírságolással vagy figyelmeztetéssel a törvényes cél nem érhető el, valamint, ha az elkövető a szabálysértés elkövetését nem ismeri el, illetve a kiszabott helyszíni bírság megfizetését vagy a felajánlott postai befizetőlap átvételét megtagadja. Ez utóbbi körülményekre a feljelentésben utalni kell.
(2) A rendőr által tett feljelentést a rendőri szerv vezetője felülvizsgálja, és az elbírálásra jogosult szabálysértési hatósághoz továbbítja.

A vizsgálat megállapításai:
	Panaszos és házastársa között 1998. évben megromlott a családi kapcsolat, ezért válóper van köztük  folyamatban. Vagyonmegosztás egyenlőre nem történt, illetve ilyen megegyezést a bíróság még nem hagyott jóvá.
	Panaszos  1998. szeptember 18-án a korai hajnali órákban rendőri segítséget kért, mert állítása szerint férje  előzőleg késekkel és egy fegyvernek látszó tárggyal életveszélyesen megfenyegette. A házaspár lakásába érkező rendőröknek panaszos átadott egy 8 mm-es gázpisztolyt 6 db tölténnyel, amellyel a fenyegetés  történt. A gázpisztolyra a férj tartási engedéllyel nem rendelkezett, ezért azt a rendőrség lefoglalta.
	Panaszos  félelmében 1998. szeptember 18-án  gyermekével együtt szülei lakására menekült, elhagyott lakásába szeptember 19-én már nem tudott bemenni, mert férje a lakás zárait lecserélte. Ez alkalommal ismét rendőri intézkedésre került sor. A rendőrök panaszost felvilágosították, hogy a lakásba zárfeltörés útján, jogszerűen behatolhat, de ettől panaszos elállt, mondván nem akar a zárban és az ajtóban kárt tenni. E tényeket a férjével szemben  a rendőrkapitányságon tett, 1998. szeptember 30-án iktatott feljelentésben panaszos is elismerte, aki a  magánlaksértés miatti feljelentést 1999. március 1-én és 10-én megismételte.
	A Tatabányai Rendőrkapitányság illetékesei nem hívták fel panaszos figyelmét arra, hogy birtokháborítás -ide tartozik a birtokból kikerült ingóságok visszaszerzésének kérdése is - esetén a Polgári Törvénykönyvről szóló, többször módosított 1959. évi IV. törvény 191. § /1/ bekezdése alapján a városi önkormányzat jegyzőjéhez kell fordulni, erre  a panaszosnak még 1999 szeptember 18-ig lehetősége van.
	Az 1998. szeptember 18-19-i rendőri intézkedések alapján a Tatabányai Rendőrkapitányság államigazgatási eljárást  folytatott, melynek során bűncselekményre utaló adat nem merült fel. A veszélyes fenyegetés és különösen veszélyes tárgy engedély nélküli tartása miatt a férjjel szemben 1998. november 4-én feljelentést készítettek, de a magánlaksértés ügyében  az önkormányzathoz történő áttételről nem határoztak. A panaszos által a  férjével szemben magánlaksértés miatt tett feljelentéseknek  az önkormányzathoz, mint illetékes hatósághoz való áttételére végül  csak 1999. május 10-én, azt követően került sor, hogy panaszos az ügyben a Belügyminisztériumhoz fordult.
	A szabálysértésekről szóló 1968. évi I.. törvény 46. § (1)  bekezdése szerint ha az eljárás alapjául szolgáló cselekmény elbírálására más szerv jogosult, a szabálysértési hatóság az ügyet ehhez haladéktalanul átteszi. E kötelességet a Rendőrség Szolgálati Szabályzata 15. §  /2/ bekezdése a rendőri szerv vezetője, jelen esetben a rendőrkapitányság vezetője részére is előirja.  Ezen kötelességeiknek a Tatabányai Rendőrkapitányság  vezetője, a Vizsgálati és az Igazgatásrendészeti Osztályainak vezetői nem tettek eleget, ezzel sértették a jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményét. Az  alkotmányos jogokkal összefüggő  visszásság ellenére, tekintettel arra, hogy a jogsérelem időközben orvoslást nyert, ajánlást nem teszek és vizsgálatomat lezárom.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.17.§ /1/  bekezdése alapján azonban   felhívom a Komárom-Esztergom Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjének figyelmét, hogy a  hasonló esetek elkerülése, megelőzése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket és hívja fel az irányítása alá tartozó vezetői állomány figyelmét a jogszabályoknak megfelelő eljárási rend  maradéktalan betartására.
	Panaszos beadványában segítséget kért ahhoz, hogy válóperük és a vagyonmegosztás ne húzódjon el évekig . E kérésnek eleget tenni nem áll módomban, mert 

az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.29.§ /1/  bekezdése  f./ pontja alapján a bíróság nem tartozik azon hatóságok közé, melyek tevékenységének vizsgálatára, eljárásának befolyásolására jogkörrel nem rendelkezem.  

Budapest, 1999. július 20.

Gönczöl Katalin