OBH 1984/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása

A panaszos beadványában sérelmezte Dombegyház Nagyközség Önkormányzatának eljárását édesanyja hagyatéki ügyében, illetve azt, hogy ügyében nem kapott választ. 
Az eljárás az Alkotmányban rögzített panaszjog és tisztességhez eljáráshoz való jog érintettsége miatt indult.

A megállapított tényállás

Az önkormányzat jegyzője válaszában közölte, hogy a panaszos édesanyja egy közeli város szociális intézményében lakik. A panaszos beadványában szereplő lakóház az édesanyja tulajdona, erre vonatkozóan jelzálogjog bejegyzéséről nem Dombegyház Nagyközség Önkormányzata intézkedett. A jegyző valószínűsítette, hogy a több százezer forint összegű jelzálog a gondozási díj fizetésének elmaradása miatt keletkezett. A jegyző elismerte, hogy a panaszos beadványát valóban nem válaszolták meg, mivel annak beérkezésekor éppen "egy 6 hónapos államvizsga időszak" végén járt. A jegyző tájékoztatott arról, is, hogy a jegyzői feladatát "helyettesítőként" látja (látta) el. A féléves távollét miatt rengeteg elmaradást kellett pótolnia. Ezért maradt a beadvány válasz nélkül. A továbbiakban kifejtette, hogy amikor az országgyűlési biztos levele megérkezett, akkor pedig éppen "táppénz miatt" volt távol a hivataltól, így a kollégái a nevére érkezett levelet "fel sem bonthatták". 

A jegyző válaszára figyelemmel a polgármestertől kértem tájékoztatás a hivatal munkarendjéről. Választ kértem arra is, hogy a jegyző  távollétében milyen mennyiségű ügyirat halmozódott fel, hány esetben várt felbontatlanul a jegyző által levélnek nevezett küldemény, beadvány és hány állampolgári panasz érkezett a hivatalba az ügyintézés elmaradása, késedelme miatt. A vizsgálat lefolytatása érdekében azt kértem, hogy a hivatal valamennyi dolgozójától szerezzen be erre vonatkozóan információt. Választ kértem arra is, hogy mit jelent a 6 hónapos államvizsga időszak és ezt milyen szabályozás alapján állapították meg. Álláspontját kértem arról, hogy a jegyző nevére beérkezett "levelek"-et a huzamos távollét miatt miért nem bontották fel.  Kértem a panaszos iktatott beadványának és az arra adott válasz másolatának megküldését. 

A polgármester válaszában közölte, hogy átvizsgálta a hivatalban iktatott ügyeket és megállapította, hogy "jelenleg" egyetlen ügyirat sincs, amelyet megfelelő módon és határidőn belül ne intéztek volna el.  Egyedüli kivétel a panaszos ügyirata volt. A hivatali mulasztás tényét nem vitatta. Közölte, hogy a hivatal megfelelően működik, az erről szóló dokumentumot csatolta. A nyilvántartás átvizsgálása során a polgármester megállapította, hogy a panaszos első levele a hivatalban nem található, a második levelet az előírásoknak megfelelően iktatták. "Lehet, hogy voltak a jegyző úr nevére érkező levelek néhány napig felbontatlanul távolléte okán, de ez egyébként nem jellemző. A kérdéses levél bizonyítottan nem volt közöttük. Az való igaz az államvizsga időszak március végén ért végett, és így azt követően nagyon sok teendőt kellett ellátni. Az azt megelőző időszak alatt, amikor a polgármester és a jegyző a vizsgák között találkozott, elsődlegesen a gazdálkodás és a testületi ülés teendői kerültek egyeztetésre.  Márciust követően pedig hivatalon belüli költözködés is történt, amely szintén nem hatott pozitívan az érintett ügyre. A leírtak nem mentik, pusztán - véleményem szerint - megmagyarázzák a mulasztás okát.
A panaszost a mulasztás ellenére álláspontunk szerint kár és joghátrány nem érte. Valóban sérültek azok a törvényi rendeletek, amelyek megfelelő tájékoztatási kötelezettséget írnak elő, de az ügy jellege nem olyan, hogy emiatt az érintett bármilyen jogtól elesett volna, illetőleg emiatt anyagi hátrány érte volna.
Pusztán tényként közlöm, hogy munkatársaim tájékoztatása szerint az érintett 3 alkalommal a követendő eljárásról részletesen szóban tájékoztatták. Az viszont tény, hogy beadványára határidőn belül írásos válasz nem érkezett.
A panaszos részére késve megadott tájékoztatás pontos és valós tényeken alapul."  

A polgármester kérésemre megküldte a panaszos részére 1999. július 19-én küldött tájékoztatást, de a panaszos második és iktatott beadványának másolatát nem. A panaszosnak azt a választ adta, hogy az édesanyjának a tulajdonát képező ingatlanba a tulajdonos hozzájárulásával való beköltözésnek nincs akadálya. Tájékoztatták arról is, hogy az ingatlan értékelésében az önkormányzat hivatala nem vett részt, a jelzálogot pedig azért jegyezték be, mert feltehetően gondozási hátraléka keletkezett.

Az ügy jogszabályi háttere

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

2. § (7) A közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik.
Az elintézési határidő
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
 (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat során megállapítottam, hogy panaszos ügyében az önkormányzat nem tartotta  be az államigazgatási eljárás általános szabályait, nem intézkedett a feladatok gyors és egyszerű ellátásáról, az ügyintézési határidőt sokszorosan túllépte, a panaszos első beadványát nem az ügyiratkezelés szabályai szerint iktatta, a kérelem benyújtásának feltételeit nem biztosította. 

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy: "A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam." A jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják. 
Az országgyűlési biztosok állandó - az Alkotmánybíróság álláspontjával megegyező - gyakorlata, hogy az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményét olyan alkotmányos alapértéknek tekintik, amely minden jogalkalmazót kötelez. A jogbiztonság követelményének részét képezi a tisztességes eljáráshoz való jog, amelynek garanciái az eljárási szabályok részletezik és amely minden hatóság vagy hatósági jellegű intézkedés során megilleti az állampolgárt. E nélkül ugyanis a törvények és más jogszabályok rendelkezései nem jutnak érvényre. A formális eljárási garanciák megsértése arra vezet, hogy már nem töltik be rendeltetésüket, nem teszik kiszámíthatóvá a jogintézmények működését. 

A jogbiztonság és a tisztességes eljárás, valamint az Alkotmányban deklarált panaszhoz való joggal összefüggésben a polgármesternek gondoskodnia kell - a 6 hónapos jegyzői távollét esetén - a megfelelő helyettesítésről, a  hivatal zavartalan működéséről. Az ezzel ellentétes eljárás a hivatal munkarendjét szabályozó, a küldemények átvételére és bontására vonatkozó ügyrenddel sem egyeztethető össze. A fenti alkotmányos jogoknak ugyancsak ellentmond a  6 hónapos államvizsga időszakra hivatkozás, mivel a munkajog világában ilyen intézmény nem létezik. Megkeresésemre az önkormányzatot vezető polgármester sem tért ki arra, hogy mit értett a jegyző a 6 hónapos távollétet eredményező államvizsga alatt. A jegyző elismerte, hogy az általa levélnek nevezett beadványokat a kollégák fel sem bonthatták. 

Mindezekre tekintettel megállapítottam, hogy a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével, valamint a  tisztességes eljáráshoz és a panaszhoz való joggal összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott az önkormányzat azzal, hogy az első beadvány - a feltárt okok miatt - megválaszolatlanul maradt.

Kezdeményezés

Élve az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. § (1) bekezdésében foglaltakkal felkérem Dombegyház Nagyközség Önkormányzatának polgármesterét és jegyzőjét, hogy a jövőben maradéktalanul gondoskodjanak az eljárási  szabályok betartásáról és betartatásáról.

Kérem Dombegyház Nagyközség Önkormányzatának polgármesterét és jegyzőjét, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. LIX. törvény 21. § (2) bekezdésében foglaltak alapján a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjukról, illetve intézkedésükről 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek. 

Budapest, 2000. június13.

Gönczöl Katalin