OBH 1948/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr Schilling Rezső

Az eljárás megindulása:
	Panaszos beadványában sérelmezte, hogy a Komárom-Esztergom Megyei Földművelésügyi Hivatal még 1995-ben hamisítás gyanúja miatt bevonta vadászbizonyítványát, az üggyel kapcsolatos fellebbezésére a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Vadgazdálkodási és Halászati Főosztálytól választ nem kapott.  A panaszossal szemben az okirathamisítás gyanúja miatt folytatott büntetőeljárást a rendőrség megszüntette, ezért álláspontja szerint a vadászigazolvány visszatartása érinti az ártatlanság vélelmének elvét és jóhiszeműen gyakorolt jogok megsértését is jelenti.
	Az ügyben alkotmányos jogok sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot rendeltem el, ennek során kikértem a a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium közigazgatási államtitkárának véleményét is. Vizsgálatom kiterjedt arra is, hogy a büntetőjogi ártatlanság vélelmének elve alapján birtokolható-e bizonyítottan bűncselekmény útján létrehozott közokirat  és az felhasználható-e  feltételekhez kötött jogosultság megszerzéséhez.

Érintett alkotmányos jogok:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz  való jog ( Alkotmány. 2.§ /1/ bek. )
Ártatlanság vélelme. Senki sem tekinthető bűnösnek mindaddig, amig büntetőjogi felelősségét a bíróság jogerős határozata nem állapította meg (Alkotmány 57.§ /2/ bek.)
Jogorvoslathoz való jog ( Alkotmány. 57. § /5/ bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1996. évi LV. törvény a vad védelméről, a vadgazdálkodásról valamint a vadászatról
	 Vtv. 59. § Vadász az a személy lehet, aki rendelkezik:
a) vadászjeggyel vagy vadászati engedéllyel;
b) az illetékes rendőrhatóság által kiállított vadászlőfegyver-tartási engedéllyel;
c) a ragadozó madárral vadászó vadász esetén a természetvédelmi hatóság által ragadozó madár tartására kiadott engedéllyel;
d) a vadászíjjal vadászó vadász esetében az illetékes rendőrhatósági vadászíjtartási engedéllyel.
	Vtv. 60. § (1) Vadászjegyet kérelemre az a magyarországi lakóhellyel rendelkező nagykorú magyar állampolgár, vagy a Magyar Köztársaság területén állandó tartózkodásra jogosító engedéllyel rendelkező tizennyolcadik életévét betöltött nem magyar állampolgár kaphat, aki
a) eredményes vadászvizsgát tett;
b) nem áll vadászjegyet visszavonó határozat hatálya alatt; továbbá
c) a vadászat során másnak okozott károk fedezetére szolgáló érvényes vadászati felelősségbiztosítással rendelkezik.
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
	5. § (1) A hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák, a valóságnak megfelelően állapítsák meg, a terhelő és mentő, valamint a büntetőjogi felelősséget súlyosító és enyhítő körülményeket egyaránt figyelembe vegyék. Fel kell deríteni azokat az okokat és körülményeket is, amelyek a bűncselekmény elkövetését közvetlenül lehetővé tették.
(2) Az eljárásban részt vevő személyek az e törvényben meghatározott esetekben és módon kötelesek és jogosultak a bizonyításban közreműködni.
(3) A büntetőeljárásban szabadon felhasználható minden olyan bizonyítási eszköz és bizonyíték, amely a tényállás megállapítására alkalmas lehet; a hatóságok ezeket egyenként és összességükben szabadon értékelik, és ezen alapuló meggyőződésük szerint bírálják el.
1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről (Btk.)
   	77. § (1) El kell kobozni azt a dolgot,
a) amelyet a bűncselekmény elkövetéséhez eszközül használtak, vagy arra szántak, ha az elkövető tulajdona, vagy egyébként is, ha a birtoklása a közbiztonságot veszélyezteti,
b) amely a bűncselekmény elkövetése útján jött létre,
c) amelyet a bűncselekmény elkövetője a tulajdonostól vagy ennek hozzájárulásával mástól, az elkövetésért kapott.
	(8) Nincs helye elkobzásnak a cselekmény büntethetőségének elévülésére megállapított idő, de legalább öt év elteltével.

A vizsgálat megállapításai:
	A rendelkezésre álló iratokból és a kapott tájékoztatásból az ügyben a következőket állapítottam meg:
	A panaszos vadásztársaság tagja, 1995. év január 2-án kiváltotta az 1995. évi vadászjegyet. A vadászjegy kiváltásához a Miskolcon, 1990. március hónapban kiállított 6617. számú, vadászvizsga letételét igazoló okmányt használta fel.
	A Komárom-Esztergom Megyei Földművelésügyi Hivatalnál az esetleges visszaélések kiszűrése céljából  rendszeresen ellenőrizték - különösen a vadászvizsgát más megyében letevő személyek - vadászvizsga igazolványát, e célból az igazolványt kiállító megye Földművelésügyi Hivatalát keresték meg.  A panaszos személyére vonatkozó megkeresés alapján azt a tájékoztatást kapták, hogy panaszos bizonyítványának sorszáma nem illeszkedik az az nap vizsgát tett személyek igazolványának számához, az igazolványon nem az  illetékes, vadászok vizsgáztatásra jogosult  szerv bélyegző-lenyomata látható és az aláírások nem a hivatalos vizsgabizottság tagjaitól származnak. A panaszos neve - több társához hasonlóan - nem szerepelt a hivatalos vizsgát tett vadászok névsorában.
 	A Komárom-Esztergom Megyei Földművelésügyi Hivatal  a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei társszervétől kapott tájékoztatás alapján a panaszos vadászvizsga igazolványát bevonta, és több hasonló eset miatt az ügyben közokorat-hamisítás alapos gyanúja miatt feljelentést tett. Az ügyben a Veszprémi Rendőrkapitányság járt el és kétség kívül megállapította  a vizsgaigazolványok meghamisításának tényét . Az ügyben gyanúsítható személyek közül csak a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei fővadászt hallgatták ki.  Vallomásában  kezdetben elismerte, hogy több személy részére vizsga letétele nélkül  állított ki vizsgáról szóló igazolványt, majd ezt a vallomását később visszavonta. Az eljárást vele szemben  a bűncselekmény elévülésére figyelemmel megszüntették.
	A Komárom-Esztergom Megyei Földművelésügyi Hivatal  feljelentése alapján az ügyben a Komárom-Esztergom Megyei  Rendőr-főkapitányság 1998. május hónapban indított eljárást. A Borsod-Abaúj-Zemplén megyei fővadász kihallgatása során  azt állitotta, hogy a  panaszos szabályszerű vizsgát tett, és a bizonyítványát ő állította ki. A vizsgabizottság további tagjainak személyére nézve nyilatkozni azonban nem tudott, és szerinte a panaszos neve  azért nem szerepelt a nyilvántartásban, mert a párhuzamosan vezetett  két nyilvántartó könyv egyike elveszett. A panaszossal szemben folytatott büntetőeljárást   a   cselekmény   elévülése   miatt   1998.  november 3-án  megszüntették, a 
határozat ellen bejelentett panaszát a Komárom-Esztergom Megyei Főügyészség 1998. december 1-én elutasította.
	Az  elutasító határozat szerint a nyomozó hatóság  a nyomozás során kétséget kizáróan megállapította, hogy a szóban forgó vadászvizsga igazolványok  - köztük panaszos igazolványa is - hamis. A nyomozás során  beszerzett terhelő és mentő bizonyítékok  alapján  nem lehetett viszont kétséget kizáró módon   megállapítani azt, hogy a  panaszos  valóban  tett-e  szabályos vadászvizsgát vagy sem. Ezért  a hamis közokirat felhasználásának gyanúja miatt a panaszossal szemben  folytatott büntetőeljárást  az ártatlanság vélelme elvének  megfelelően, felelősségrevonás nélkül megszüntették.
	A panaszossal szemben a nyomozás megszüntetése azonban nem jelenti  azt, hogy a tőle bevont vizsgaigazolványt - amely kétség kívül hamisítvány - vissza kellene kapnia. Az 
igazolvány hamisságának ténye kétségessé teszi azt, hogy a panaszos az 1996. évi LV. törvény 60. § /1/ bekezdés a./ pontja szerinti eredményes vadászvizsgát valóban letette-e vagy sem. Ezt, továbbá  a panaszos  jó, vagy rosszhiszemű  eljárását kétséget kizáró módon a büntetőeljárásban sem lehetett megállapítani. A Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium állásfoglalása szerint az a tény, hogy a panaszos vadászvizsga igazolványa hamisnak bizonyult, továbbá nem szerepel a hivatalos vadászvizsgát tett személyek névsorában, megkérdőjelezi a törvényben meghatározott "eredményes vadászvizsgát tett" követelménynek megfelelést. Ezért  részére vadászjegy kiadására a jóhiszeműn szerzett jogra történt hivatkozás ellenére sem látnak lehetőséget,  a vadászvizsgát nem tudják elismerni. Szerintük az ügy rendezésének egyetlen módja új vadászvizsga letétele.
Ezt az álláspontot kétségbe vonni aligha lehet, mert a jogállamiság és az az abból fakadó jogbiztonság elvével összeférhetetlen lenne az, hogy  ismerten hamis okirat felhasználásával joghatást lehessen elérni.
	Szükséges megemlíteni, hogy a Btk. 77. § /1/ bek. a./ pontja értelmében el kell kobozni azt a dolgot, amely bűncselekmény elkövetése útján jött létre. A hamis vizsgabizonyítványnak  tárgyi eljárásban történő elkobzását feltehetően  azért mellőzték, mert azt a Btk 77. § /8/ bekezdése az időmúlásra figyelemmel már nem tette lehetővé.
	Megkeresésemre a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium arról is tájékoztatott, hogy az FVM Komárom-Esztergom Megyei Földművelésügyi Hivatala az ügyben a  megyei főügyészség B. 759/1998. számú, nyomozás megszüntetése miatti panaszt elbíráló határozata ellen jogorvoslattal  élt, ezért a vadászigazolvány visszavonása ellen bejelentett panasz érdemi elbírálására még nem kerülhetett sor.
	A vizsgálatom során a rendelkezésre álló iratok alapján alkotmányos állampolgári jogok közvetlen és értékelhető sérelmét nem állapítottam meg, ezért vizsgálatomat ajánlás nélkül lezártam.

Budapest, 1999. december 21.

Dr. Polt Péter