OBH 1911/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó:   dr Schilling Rezső

Az eljárás megindulása:
	 A panaszos beadványában sérelmezte, hogy  házuk műhely-garázsában és kazánházában 1998. január 29-re virradó éjjel keletkezett és jelentős kárt eredményező - panaszos  szerint szándékosan okozott tűz - miatt tett panaszai, feljelentése, adatok közlése ellenére a Sarkadi Rendőrkapitányság nem rendelt el nyomozást az elkövető felderítése, a szándékosság bizonyítása érdekében. 
	A TV-2  Jó estét, Magyarország! című műsorában 1999. október 13-án 21.45 órától riport hangzott el az ügyről, a videófelvétel a vizsgálat rendelkezésére áll.
	A panaszban foglaltakra figyelemmel alkotmányos állampolgári jogok sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot rendeltem el. Ennek keretében az Országos Rendőr-főkapitányság vezetőjétől az ügy kivizsgálását és tájékoztatást kértem.

Érintett alkotmányos jogok:
Jogállamiság, jogbiztonság követelménye, ebből eredően a tisztességes eljáráshoz  való jog ( Alkotmány. 2.§ /1/ bek. )
Jogorvoslathoz való jog ( Alkotmány. 57. § /5/ bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1996. évi XXXI. törvény a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról
	4. § E törvény alkalmazásában
a) tűz (tűzeset): az az égési folyamat, amely veszélyt jelent az életre, a testi épségre vagy az anyagi javakra, illetve azokban károsodást okoz;
f) tűzvizsgálat: a tűzoltóságnak azon szakmai tevékenysége, amely a tűz keletkezési idejének, helyének és okának felderítésére irányul;
	14. § (1) A tűzvizsgálatot a tűzoltásvezetőnek kell megkezdenie, aki bűncselekmény gyanúja esetén értesíti az illetékes rendőri szervet.
	(2) A tűzoltóság a rendőrség kiérkezéséig köteles biztosítani a tűzeset helyszínét, továbbá azoknak a dolgoknak a megőrzését, amelyek a bűncselekmény gyanújának bizonyítékául szolgálhatnak.
13/1997. (II.26.) BM rendelet a tűzesetek vizsgálatára vonatkozó szabályokról
	1. § A tűzvizsgálat célja a tűzeset keletkezési körülményeinek - a tűz keletkezési helyének, idejének és okának - felderítése.
	5. § (1) Ha a tűzvizsgálatra jogosult személy nincs a helyszínen, a tűzoltás vezetője köteles a halaszthatatlan tűzvizsgálati cselekményeket elvégezni. Így lehetőség szerint
a) feljegyzésben rögzíteni a helyszínre vonatkozó adatokat, információkat;
b) gondoskodni a bizonyítékok megőrzéséről;
c) intézkedni a tanúk felkutatására, meghallgatására, adataik rögzítésére;
d) helyszínrajzot és szükség szerint fényképet készíteni;
e) intézkedni a terület biztonságos, változatlan megőrzésére.
	9. § (1) Az összefoglaló jelentés alapján a hivatásos önkormányzati tűzoltóparancsnok szükség szerint intézkedik a jelentés kiegészítéséről, vagy záradékolja az összefoglaló jelentést.
	(2) A záradékolás során a tűzvizsgálat eredményétől függően a hivatásos önkormányzati tűzoltóparancsnok, amennyiben a feltételei fennállnak
a) hatósági intézkedést kezdeményez az illetékes hatóságnál;
b) szabálysértési vagy büntetőeljárást kezdeményez;
	12. § (1) Ha a tűzvizsgálat megkezdése előtt vagy annak során bűncselekmény gyanúja merül fel, a hivatásos önkormányzati tűzoltóság azonnal értesíti a rendőrség ügyeletét, és a rendőrség helyszínre érkezéséig a tűzvizsgálati eljárást felfüggeszti, egyidejűleg gondoskodik a helyszín biztosításáról.
	(2) A rendőrségi helyszínelő és a tűzvizsgáló közös helyszínelés során értékeli a bűncselekmény gyanújának fennálltát.
	(3) Bűncselekmény gyanúja esetén a rendőrség átveszi a vizsgálatot, amelyben a tűzvizsgáló szaktanácsadóként működik közre.
	16. § A rendőrség a tűzesettel kapcsolatban a nyomozás megtagadásáról, illetve megszüntetéséről a határozat megküldésével, a nyomozás ügyiratainak az ügyészhez történő megküldéséről pedig írásbeli értesítésben tájékoztatja az illetékes hivatásos önkormányzati tűzoltóságot.
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárásról /Áe./
	2. §  (6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
	42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
	43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,
c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,
	45. § (1) A határozatot kézbesítés útján kell közölni, a jelenlevő ügyféllel, azonban - ha jogszabály nem zárja ki - kihirdetés útján is közölni lehet.

A vizsgálat megállapításai:
	A rendelkezésre álló iratok és a megkeresésemre kapott tájékoztatás alapján megállapítottam, hogy a  panaszos Biharugra, Kossuth L. u. 48. szám alatti családi házának udvarában 1998. január 29-re virradó éjjel tűz pusztított. Kiégett a kazánház, a mellette levő és átjáró ajtóval rendelkező műhely, valamint az abban elhelyezett DUZ - 296 frsz. Renault személygépkocsi. Felrobbant egy 11,5 kg-os PB gázpalack, megsemmisült több kisgép, kéziszerszám és megrongálódott a két helység tetőszerkezete is. A panaszos a kárt kb. 5 millió Ft-ra becsüli, ez biztosítás hiányában nem térül meg részére.
	A tüzet a panaszos és férje észlelték először. Az általuk megkezdett oltást több szomszéd, ismerős  segítette, a tűz oltását végül a kivonuló szeghalmi tűzoltók fejezték be. A tűzoltók a tűz oltása és a helyszín átvizsgálása során bűncselekményre utaló körülményt nem  tapasztaltak,  a  tűz  okát és keletkezésének helyét megállapítani sem az oltáskor, sem a későbbiek során nem tudták. A tűz keletkezésével kapcsolatos feltevéséről a panaszos férje ez alkalommal még nem tett említést.
	A tűzoltóság  névtelen telefonbejelentés alapján 1998. február 2-án ismét megtekintette  a  tűz helyszínét és jegyzőkönyvileg meghallgatta a panaszos férjét. A tűzzel  kapcsolatban  új  körülményt  megállapítani  nem  sikerült, de a panaszos ekkor már szán-dékos gyújtogatásról tett említést. Ezt arra alapozta, hogy a garázs farúddal betámasztott ajtajának egyik szárnyát a tűz után nyitva találta és azon a festék kevésbé égett meg, mint a másikon.  A tűzoltók a férj kifejezett kérésére a tűzről és a gyanúról értesítették a Zsadányi Rendőrörsöt.
	A Sarkadi Rendőrkapitányság három bűnügyi beosztottja  -más ügyből eredően, de szintén 1998. február 2-án - Biharugrán  járt, ahol tudomást szereztek a tűzről. Megkeresték a károsultat, megtekintették a helyszínt. Az esetről - miután  bűncselekmény gyanújára utaló adatot nem tapasztaltak - március 16-án készítettek jelentést. A jelentés szerint a panaszos férje elöttük is felvetette az esetleg szándékos tűzokozás lehetőségét, de konkrét adattal szolgálni nem tudott és nevet sem említett. A helyszínt megtekintő rendőrök a látottak és hallottak alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a tüzet valószínűleg a kazán feletti polcon elhelyezett, gyúlékony anyagokat, pédául higitót tartalmazó flakon, doboz lelökésével a polcon gyakran tartozkodó valamelyik macska okozhatta. ( A tűz során egy macska megégett és elpusztult, a földön összeégett dobozok és flakonok is voltak. ) A rendőrök szerint az idegenkezűség ellen szólt az is, hogy a tűz idején az udvaron három hamis, azaz harapós kutya volt szabadon engedve, ezektől idegen  személy észrevétlenül nem juthatott a kiégett épületrész közelébe.
	A szeghalmi tűzoltóság a tűzvizsgálatról készített anyagot 1998. március 11-én, az összefoglaló jelentést március 17-én küldte meg a Sarkadi Rendőrkapitányságnak. Az összefoglaló jelentésben a tűz okát ismeretlennek nyilvánították, de megjegyezték, hogy az ügyfél nyilatkozatára tekintettel nem kizárt a szándékos gyújtogatás. Az ügyet a rendőrkapitányságon általános számra 1998. március 20-án iktatták és  30 napos határidőt határoztak meg, ezt a határidőt később újabb 30 nappal meghosszabbították. 
	A rendőrkapitányság beosztottja az államigazgatási ügyben adatgyűjtést folytatott, ennek keretében a panaszos férjével is több alkalommal beszélt. A beszélgetéskor a férj egy haragosának bosszújára utalt, és konkrét személyt is megjelölt feltételezett elkövetőként. Hangoztatta, hogy a faluban több ember  tud arról, hogy a megnevezett férfinak köze van a tűzesethez. Az illető meghallgatása során tagadta azt, hogy köze lenne a tűzhöz és cáfolta a haragos viszonyt is. Állításával szemben   terhére róható adat, körülmény nem merült fel, és az adatgyűjtés során nem igazolódott be, hogy valaki is hallott  volna ettől a személytől a tűzokozásra vagy az abban való részességére vonatkozó vagy  utaló kijelentést. 
	Fentiekre tekintettel szabálysértés vagy bűncselekmény alapos gyanúja nem merült fel, ezért az eljárást 1998. május 16-án megszüntették. A megállapításokról  ugyanezen dátummal a  panaszos férje részére a törvényben előírt határozat helyett  írásbeli értesítést készítettek, de ennek megküldésére csak 1999. február 24-én, azt követően történt intézkedés, hogy a panaszos férje 1999. február 22-én a Békés Megyei Főügyészség Nyomozó Hivatalánál feljelentést tett a Sarkadi Rendőrkapitányság Bűnügyi Osztályának vezetője ellen a tűzesettel kapcsolatos hivatali kötelessége megszegése miatt. A nyomozó hivatal a Btk. 225. § szerinti hivatali visszaélés bűntette tárgyában - miután az célzatos cselekmény - a nyomozást bűncselekmény hiányában megtagadta, de az értesítés elmaradása miatt fegyelmi eljárást kezdeményezett az osztályvezetővel szemben. A rendőrkapitányság vezetője az eset valamennyi körülményére figyelemmel a rendőr századost figyelmeztetésben részesítette. Az ügyészségi határozat ellen a panaszos férje jogorvoslattal nem élt.
	A panaszos férje a késedelmesen megküldött értesítés ellen panasszal fordult a Békés Megyei Rendőrfőkapitánysághoz,  ennek eredményeként a  Sarkadi Rendőrkapitány-
ság a feljelentés kiegészítését elrendelte. Ennek keretében a rendelkezésre álló  adatokat, meghallgatásokat  és a  tűzoltóság  véleményét   ismét   értékelte, majd  arra tekintettel, hogy  bűncselekményre utaló adatot nem észleltek, a nyomozást bűncselekmény alapos gyanújának hiányában megtagadták. A határozat ellen bejelentett panaszt a Sarkadi Városi Ügyészség 1999. június 10-én elutasította. A határozat indokolása szerint önmagában az a tény, hogy a panaszos haragos viszonyban áll egy-két személlyel, a tűzesettel okozati összefüggésbe nem hozható, ezt a panaszos állításán kívül semmi nem támasztja alá. Ezért a rendőrkapitányság jogszerűen döntött a nyomozás bűncselekmény alapos gyanújának hiányában történt megtagadásáról.
	A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény előírásai szerint a bizonyítékok mérlegelése a büntetőügyben eljáró hatóságok, a rendőrség, ügyészség hatáskörébe tartozik. A törvény azt is meghatározza, hogy büntetőeljárás csak bűncselekmény alapos gyanúja esetén indítható vagy folytatható Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa nem nyomozó hatóság, ezért nincs lehetősége a bizonyítékoknak a nyomozó hatóság helyetti, vagy további mérlegelésére. Ezért a rendőri és ügyészi határozatok megalapozottságát nem vontam kétségbe.
	Vizsgálatom során a rendelkezésre álló iratokból megállapítottam, hogy a rendőrség az eljárás 1998. május 16-i, formális lezárása ellenére az ügyet nem irattározta, a panaszos által  elismerten későbbi időpontokban is több alkalommal,  és több rendőrrel  beszélt az esetről és a panaszos rendelkezésére álló esetleges újabb adatokról. A Sarkadi Rendőrkapitányság azonban azzal, hogy a panaszost csak jelentős késedelemmel tájékoztatta,  nem vette figyelembe az 1957. évi IV. törvény 42. § /1/ bekezdésének előírását, továbbá az értesítés nem tartalmazott figyelemfelhívást a jogorvoslati lehetőségre, sértette a jogállamiság és jogbiztonság elvét valamint  panaszos törvényben biztosított jogorvoslati jogát és ezekkel összefüggésben alkotmányos visszásságot teremtett. Ettől függetlenül ajánlást azért nem teszek, mert a sérelem időközben orvoslást nyert,  a panaszos az értesítés késedelme és hiányossága ellenére a jogorvoslati lehetőségével élni tudott, és végül a rendőrség is érdemi határozattal zárta le az ügyet.
	Az ajánlás mellőzése mellett azonban az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.17.§ /1/  bekezdése alapján    felhívom a Sarkadi Rendőr-kapitányság vezetőjének figyelmét, hogy a  hasonló esetek elkerülése, megelőzése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket és hívja fel az irányítása alá tartozó vezetői állomány figyelmét a jogszabályoknak megfelelő eljárási rend  maradéktalan betartására.

Budapest, 2000. január  24.

Dr. Polt Péter