OBH 1902/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

A panaszos beadványában sérelmezte, hogy az önkormányzat szüneteltette jövedelempótló támogatásának folyósítását. 

Megállapított tényállás

A vizsgálat során megkerestem az érintett önkormányzatot és tájékoztatást kértem a támogatás folyósításának szüneteltetésével kapcsolatban. A panaszos 1998. július 1-jétől jövedelempótló támogatásban részesült. A támogatást megállapító határozat tartalmazta a Munkaügyi Központtal fennálló együttműködési kötelezettségre és az arra vonatkozó figyelmeztetést, hogy az ügyfél köteles 8 napon belül bejelenteni a Szociális Irodában az esetleges lakcímváltozást, illetve az anyagi helyzetében történő változásokat. A panaszos 1998. augusztusában elköltözött korábbi lakóhelyéről és ezért 31-én eleget tett a Polgármesteri Hivatal felé fennálló bejelentési kötelezettségének.

A Munkaügyi Központ 1999. januárjában munkát kínált a panaszosnak. Az erről szóló értesítést 1999. január 4-én próbálták a panaszos régi lakcímére kézbesíteni, de a levél "elköltözött" jelzéssel érkezett vissza. 1999. január 11-én a Munkaügyi Központ arról értesítette a Polgármesteri Hivatalt, hogy az ügyfél nem tett eleget együttműködési kötelezettségének, hiszen a közhasznú munkalehetőségről szóló közvetítő lap "elköltözött" jelzéssel érkezett vissza, és ezzel megvalósította a jövedelempótló támogatás szüneteltetésének egyik okát. A panaszos január 15-én jelentkezett a Munkaügyi Központban, de nem figyelmeztették arra, hogy pár nappal korábban közhasznú munkát ajánlottak neki és az értesítést nem vette át.

Az önkormányzat az együttműködési kötelezettség elmulasztása miatt 1999. január 1-től szüneteltette a támogatás folyósítását. A panaszos fellebbezett a döntés ellen, de a Képviselő-testület az első fokú határozatot helybenhagyta. A határozat indoklása szerint az ügyfél a "lakcímváltozását a Munkaügyi Központ felé nem jelezte", holott az "együttműködési kötelezettségére (körülményeiben, lakcímében történt változás jelzésére) a támogatást megállapító határozatban" felhívta az önkormányzat a figyelmét.

A panaszos 1999. július 19-től ismét munkanélküliek jövedelempótló támogatásában részesül.

Alkalmazott jogszabályok
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
34. § (3) Szünetel a munkanélküli jövedelempótló támogatás folyósítása, ha a munkanélküli
f) a 34/A. § szerinti együttműködést nem vállalónak minősül.

34/A. § (1) Együttműködést nem vállalónak minősül az a munkanélküli, aki
a) az illetékes munkaügyi központtal nem működik együtt [Flt. 25. § (3) bekezdés];
b) az önkormányzat által felkínált megfelelő közhasznú munkát vagy az önkormányzat közreműködésével felajánlott egyéb megfelelő munkahelyet nem fogadja el, vagy e foglalkoztatást a munkáltató rendkívüli felmondással vagy a rendkívüli felmondásnak az Flt. 58. §-a (6) bekezdésének b) pontjában szabályozott módon szüntette meg;
c) a támogatás feltételeinek évenkénti felülvizsgálatakor az ellátást megállapító önkormányzattal neki felróható módon nem működik együtt.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjának alkalmazásában a munkahely akkor megfelelő, ha a felajánlott munkahely közhasznú munka
a) a munkanélküli szakképzettségének, illetve iskolai végzettségének, vagy annál eggyel alacsonyabb szintű végzettségnek, valamint az Flt. 25. §-a (2) bekezdésének b) és d) pontjában foglaltaknak megfelel;
b) esetén a várható kereset eléri az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét.
1991. évi IV. törvény a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról
25. § (1) Munkanélküli járadék illeti meg azt, aki
a) munkanélküli,
b) a munkanélkülivé válását megelőző négy éven belül legalább a 27. § (2) bekezdésében meghatározott legkisebb időtartamot munkaviszonyban töltött,
c) öregségi, rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjra nem jogosult, továbbá táppénzben nem részesül,
d) munkát akar vállalni, de számára az illetékes munkaügyi központ nem tud megfelelő munkahelyet felajánlani, és
e) elhelyezkedése érdekében a munkaügyi központtal együttműködik.
(4) Az (1) bekezdés e) pontjában előírt együttműködés azt jelenti, hogy a munkanélküli
a) a munkaügyi központnál jelentkezik és nyilvántartásba véteti magát,
b) a munkaügyi központtal rendszeres kapcsolatot tart,
c) a felajánlott munkalehetőségeket mérlegeli,
d) maga is részt vesz megfelelő munkahely felkutatásában,
e) a saját maga által talált, vagy a munkaügyi központ által felkínált megfelelő munkahelyen munkaviszonyt létesít, illetve a munkaügyi központ által felkínált képzési lehetőséget elfogadja.

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 2. § (1) "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

Alkotmány 70/E. § "(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

A beküldött iratok alapján megállapítható, hogy az önkormányzat határozatai tartalmazzák az arra vonatkozó figyelmeztetést, miszerint a jogosult köteles együttműködni a Munkaügyi Központtal és be kell jelentenie a lakcímváltozást a Szociális Osztálynak. A lakcímváltozás bejelentésének kötelezettsége - a határozat szerint - a Szociális Osztály felé áll fenn, ennek az ügyfél elköltözése után eleget tett. A Munkaügyi Központ vonatkozásában a határozat és a jogszabály is együttműködési kötelezettségről szól. Az együttműködési kötelezettség a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény szerint tartalmazza a munkaügyi központnál történő jelentkezés és nyilvántartásba vétel, a munkaügyi központtal történő rendszeres kapcsolattartás, a felajánlott munkalehetőség mérlegelésének kötelezettségét, továbbá azt, hogy a munkanélküli maga is részt vesz megfelelő munkahely felkutatásában, illetve a saját maga által talált, vagy a munkaügyi központ által felkínált megfelelő munkahelyen munkaviszonyt létesít, illetve a munkaügyi központ által felkínált képzési lehetőséget elfogadja. Az ügyfél a Munkaügyi Központnak nem jelentette be a lakcímváltozást, de minden más vonatkozásban eleget tett együttműködési kötelezettségének. 

Az államigazgatási eljárásban az ügyfelet terheli az együttműködés, és a legjobb tudása szerinti, jóhiszemű közreműködés kötelezettsége. Erre tekintettel elvárható az ügyféltől, hogy - az együttműködés keretében - bejelenti lakcímének változását a Munkaügyi Központnál. Azonban az eset összes körülményeinek mérlegelése után ez a panaszostól nem volt elvárható.  A jövedelempótló támogatást megállapító határozat tartalma szerint a lakcímváltozást a Szociális Osztálynak kell bejelenteni. Az önkormányzat és a Munkaügyi Központ viszonyát - miszerint a Munkaügyi Központ az önkormányzattól független hatóság - nem ismerő ügyfél joggal vélheti úgy, hogy ha eleget tesz a határozatban foglalt bejelentési kötelezettségének, akkor külön bejelentési kötelezettséggel nem tartozik más szerv felé. 

Az önkormányzat, amikor megkapta a Munkaügyi Központ tájékoztatása arról, hogy "elköltözött" jelzéssel érkezett vissza a levél, már több mint négy hónapja ismerte a panaszos új címét. Ennek ellenére nem hívta fel a történtekre sem a panaszos, sem a Munkaügyi Központ figyelmét, hanem meghozta a támogatás szüneteltetéséről szóló határozatot. Az Alkotmánybíróság több határozatában kifejtette, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság és ez megköveteli az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát. Az országgyűlési biztosok gyakorlata szerint az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye olyan alkotmányos alapérték, mely minden jogalkalmazót kötelez. A jogbiztonság követelményének részét képezi a tisztességes eljáráshoz való jog, melyet az eljárási garanciák betartása biztosít az állampolgárok számára. A tisztességes eljáráshoz való jog minden hatósági intézkedés során megilleti az állampolgárt. Ahogyan azt már az OBH 7459/1996. számú ügyben megállapítottam, az Alkotmányból fakadó tisztességes eljáráshoz való jog akkor is kötelezi a jogalkalmazót, ha az érintett esetben a jogszabályok nem tartalmaznak részletes eljárási előírásokat, garanciákat. 

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény szerint a települési önkormányzat köteles gondoskodni a szociális alapellátásról. A kötelező feladat teljesítése során az önkormányzat mérlegelési lehetősége és önállósága a teljesítés módjára, színvonalára terjed ki. Az önkormányzat feladata tehát, hogy az alapellátások körébe tartozó támogatási formákkal biztosítsa a területén élő lakosság - Alkotmánybíróság által is elfogadott - minimális életfeltételeit. 

Az önkormányzat akkor, amikor a Munkaügyi Központ értesítése után annak ellenére meghozta szüneteltető határozatát, hogy tudomása volt a panaszos elköltözésének tényéről és új lakcíméről, a tisztességes eljáráshoz való joggal és a szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben okozott visszásságot.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:

Az alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság jövőbeni elkerülése érdekében az önkormányzat eljárása során vegye figyelembe a tisztességes eljáráshoz való jog elveit és az ügyfelek érdekeit.

Budapest, 2000. március 9.

Dr. Polt Péter