OBH 1901/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Almási Eszter

Az eljárás megindulása:

A panaszos beadványában sérelmezte, hogy fiát Szeged Megyei Jogú Város jegyzője a honvédelmi kötelezettség teljesítéséhez szükséges egészségügyi alkalmassági vizsgálaton való részvételre nem az iskolai szünet alatt, hanem tanév közben kötelezte. Beadványához csatolta fia Alkotmánybírósághoz címzett levelét, amelyben a hadkötelezett sérelmezte azt is, hogy a határozat ellen nincs helye jogorvoslatnak. 

Az ügyben az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) alapján, az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiság alkotmányos elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben indítottam vizsgálatot.

A vizsgálat megállapításai:

Az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján Hivatalomhoz az fordulhat, akit valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem ért vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Ennek alapján konkrét ügyben azt vizsgáltam, hogy okozott-e a panaszos fiának alkotmányos jogaival összefüggő sérelmet Szeged Megyei Jogú Város jegyzőjének határozata, mely a tanév megkezdése után kötelezte a honvédelmi kötelezettség teljesítéséhez szükséges orvosi vizsgálaton való részvételre. 

I.
Az Alkotmány 70/H. § (1) bekezdése szerint: "A haza védelme a Magyar Köztársaság minden állampolgárának kötelessége".

A honvédelemről szóló 1993. évi CX. törvény kimondja, hogy az állampolgárok a haza védelme érdekében általános honvédelmi kötelezettségként személyes szolgálatot és vagyoni szolgáltatást kötelesek teljesíteni. Az általános hadkötelezettség alapján minden magyar állampolgárságú és a Magyar Köztársaság területén élő férfi hadköteles a 17. életév betöltésétől 50. éves koráig. A 71. § szerint a jegyző a polgárok személyi adat- és lakcímnyilvántartásából minden évben összeírja az önkormányzat illetékességi területén bejelentett lakóhellyel rendelkező magyar állampolgárságú férfiakat, akik abban az évben a 17. életévüket betöltik. Az összeírás adatait a jegyző minden év december 31. napjáig adja át a hadkiegészítő parancsnokságnak. A 178/1993. (XII. 27.) Korm. rendelet  38. § (4) bekezdése alapján a hadköteles többek között köteles a jegyző által határozatban megjelölt időben és helyen megjelenni, és magát a szükséges orvosi vizsgálatnak alávetni.

A Honvédelmi törvény 85. § (1) bekezdése szerint a hadköteles a katonai szolgálatra való alkalmasság elbírálásával összefüggő orvosi (szakorvosi) vizsgálatnak köteles magát alávetni, és e célból a hadkiegészítő parancsnokság, a sorozóbizottság, illetőleg a jegyző által meghatározott gyógyintézetben és időpontban köteles megjelenni.

Az országgyűlési biztosok állandó - az Alkotmánybíróság álláspontjával megegyező - gyakorlata, hogy az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményét olyan alkotmányos alapértéknek tekintik, amely minden jogalkalmazót kötelez. A jogbiztonság követeli meg, hogy nemcsak a jogszabályok, de a rájuk alapozott normatív intézkedések egyaránt, világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára (75/1995. (XII. 21.) AB határozat, OBH 7459/96. sz. jelentés). A jogbiztonság követelményének részét képezi a tisztességes eljáráshoz való jog, amelynek garanciáit az eljárási szabályok részletezik, és amely minden hatósági vagy hatósági jellegű intézkedés során megilleti az állampolgárt. Enélkül ugyanis a törvények és más jogszabályok rendelkezései nem juthatnak érvényre. A formális eljárási garanciák megsértése arra vezet, hogy már nem töltik be a rendeltetésüket - nem teszik kiszámíthatóvá a jogintézmények működését. Az Alkotmányból fakadó tisztességes eljáráshoz való jog abban az esetben is kötelezi a jogalkalmazót, ha annak tevékenységét a jogszabály nem köti részletes eljárási garanciákhoz. A jóhiszeműség, elfogulatlanság, ésszerű időn belüli döntésre törekvés akkor is kötelezi a jogalkalmazót, ha nem eljárási kódex rendelkezik róluk.

Szeged Megyei Jogú Város jegyzője a panaszos hozzá intézett levelére, arról tájékoztatta, hogy az egészségi vizsgálatra kötelező határozatokat - a tárgyévben 17. életévüket betöltött fiatalok részére - egy alkalommal küldik meg. Ezt az évi egy alkalmat, a több éve kialakult "az érintett korosztályú fiatalemberek szokásait is figyelembevevő" gyakorlat alapján, augusztus végére, szeptember elejére időzítik.

Az alkalmasság megállapítására irányuló kötelező orvosi vizsgálat a haza védelmének alkotmányos kötelezettségéből fakad. Megállapítom, hogy a hadkötelezettek érdekét szolgálja az a törvényi előírás, hogy a sorozóbizottság az egészségi állapot, a személyi adottságok figyelembevételével dönt a hadköteles katonai alkalmasságáról. A szükséges orvosi vizsgálatok elvégzésének időpontja valóban érdeksérelmet okozhat az arra kötelezetteknek, az egyéni érdeksérelem egy példája a panaszos fiának esete, aki úgy érzi, hogy e miatt nem tud megfelelően eleget tenni tanulmányi kötelezettségeinek. Nem várható el azonban a jegyzőtől, hogy az egyéni érdekeket figyelembe véve intézze a hadkötelezettek orvosi vizsgálatra való kötelezését. A határozatok kiküldésének augusztus végi, szeptember eleji időpontját nyilvánvalóan az indokolja, hogy a középiskolások többsége nehezen érhető el a nyár folyamán.

Megállapítom, hogy az a sérelem, hogy egy középiskolás két héten keresztül egy-két napot (szélsőséges esetben két hetet) hiányzik az iskolából, nem elfogadhatatlan abban az esetben, ha a hiányzást a honvédelem alkotmányos kötelezettségével összefüggő alkalmassági vizsgálat indokolja. Nem sérti tehát a tisztességes eljárás követelményét Szeged Megyei Jogú Város jegyzőjének az a gyakorlata, hogy a 17. életévüket betöltött fiatalemberek számára évi egy alkalommal (egyszerre), augusztus végén, illetve szeptember elején küldi meg az orvosi vizsgálaton való részvételre kötelező határozatokat.

II.
A panaszos beadványához mellékelte fia Alkotmánybírósághoz címzett levelét, amelyben a hadkötelezett sérelmezte azt is, hogy a határozat ellen nincs helye jogorvoslatnak. 

Az Alkotmánybírósághoz intézett kérelemben foglaltak tekintetében szükségesnek tartom tájékoztatni a panaszost arról, hogy az Alkotmánybíróság a 46/1994. (X. 21.) határozatában megállapította, hogy nem alkotmányellenes a hadkötelezettség teljesítésével összefüggő felhívás bírói felülvizsgálatának kizárása.

Megállapította, hogy a Honvédelmi törvény azon rendelkezése, mely szerint: "A külföldön tartózkodó hadköteles a hadkiegészítési parancsnokság felhívására köteles hazatérni, és a megjelölt helyen és időpontban megjelenni.", megfelel az Alkotmánynak. Kifejtette, hogy: "Az Alkotmány 58. § (1) bekezdése a szabad mozgás és a tartózkodási hely szabad megválasztásának jogát mondja ki. Ez - az Alkotmányban külön is részletezve - magában foglalja az ország elhagyásához való jogot is. Ebből a jogból az is következik, hogy a külföldön tartózkodót nem lehet hazatérésre kötelezni. A szabadságjogok azonban nem korlátlanul érvényesülnek; az 58. § pedig kifejezetten tartalmazza, hogy az abban foglalt jogok alól törvény kivételt tehet. Ilyen kivételes esetet határoz meg a Hvt. 88. § (2) bekezdése, amely a külföldön tartózkodó hadkötelesek hazatérési kötelezettségéről szól. Ez a jogkorlátozás alkotmányos, mert a honvédelmi kötelezettség teljesítéséhez szükséges. Semmi nem indokolja, hogy a törvény szerint megjelenésre kötelezettek közül mentesüljenek azok, akik külföldön tartózkodnak. A kifogásolt törvényi szabállyal kapcsolatban az indítványozó által hivatkozott másik alkotmányi rendelkezés, az Alkotmány 70/K. §-a, alapjogsérelmek esetére bírósági hatáskört megállapító szabály. Ez nem jelenti azt, hogy minden, állampolgári kötelesség teljesítésével kapcsolatban hozott állami döntés elleni kifogás közvetlenül a 70/K. § alapján bíróság előtt érvényesíthető, függetlenül attól, hogy az adott esetre vannak-e külön eljárási rendelkezések, és annak melyek az alkotmányos korlátai. Az Alkotmánybíróság abban a határozatában sem tekintette a bírói felülvizsgálat lehetőségét korlátlannak, amelyben kötelezte a törvényhozót az Alkotmány 50. § (2) bekezdésének végrehajtására, azaz az államigazgatási határozatok törvényessége bírói felülvizsgálatának szabályozására. (ABH 1990, 145, 147) A kifogásolt rendelkezés esetében a bírósági felülvizsgálatot az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény 72. § (4) bekezdésének a Hvt. 262. §-a által módosított f) pontja kizárja. A megjelenésre való felhívás a hadkötelezettség teljesítésének része, amelynek eseteit a Hvt. 80-86. §-ai szabályozzák. Ezek olyan esetek (sorozás, orvosi vizsgálat, adategyeztetés, kérelem elbírálása és hasonlók) amelyek tekintetében az esetleg jogilag kifogásolható felhívás nem okoz olyan sérelmet, amely a honvédelmi érdekkel szemben előnyben részesülne; ellenkezőleg, a helyzet tisztázása a kötelezett érdekében is áll. Ezért nem alkotmányellenes a felhívás törvényessége bírói felülvizsgálatának kizárása. Mindezek alapján az Alkotmánybíróság a kifogásolt rendelkezés alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítványt elutasította."

Budapest, 2000. április 11.

Gönczöl Katalin

Irányadó jogszabályok:

1993. évi CX. törvény a honvédelemről, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 178/1993. (XII. 27.) Korm. rendelettel

A honvédelmi kötelezettségek
69. § (1) Az állampolgárok a haza védelme érdekében általános honvédelmi kötelezettségként személyes szolgálatot és vagyoni szolgáltatást kötelesek teljesíteni.
(2) Az állampolgárokat személyes honvédelmi kötelezettségként
a) hadkötelezettség;
b) polgári védelmi kötelezettség;
c) honvédelmi munkakötelezettség
teljesítése terheli.
70. § (1) Az általános hadkötelezettség alapján minden magyar állampolgárságú és a Magyar Köztársaság területén élő férfi hadköteles. A hadkötelezettség a 17. életév betöltésekor kezdődik és annak az évnek a december 31. napjáig áll fenn, amelyben a hadköteles az 50. életévét betölti (hadköteles kor).
(2) A hadkötelezettség magában foglalja:
a) a tájékoztatási (adatszolgáltatási);
b) a bejelentési;
c) a megjelenési;
d) a szolgálati
kötelezettséget.
Hvt. 71. § (1) A jegyző a polgárok személyi adat- és lakcímnyilvántartásából minden évben összeírja az önkormányzat illetékességi területén bejelentett lakóhellyel rendelkező magyar állampolgárságú férfiakat, akik abban az évben a 17. életévüket betöltik. Az összeírás a hadköteles katonai nyilvántartásba vétele végett, a 73. § (1) bekezdésének A)-B) pontjaiban meghatározott személyazonosító, lakcím, valamint a katonai alkalmasság előzetes megállapításához szükséges egészségügyi adatokat tartalmazza.
(2) A hadköteles a jegyzőnek köteles tájékoztatást adni az (1) bekezdésben meghatározott adatairól.
(3) Az összeírás adatait a jegyző minden év december 31. napjáig átadja a hadkiegészítő parancsnokságnak.
Vhr. 38. § (1) A jegyző a hadköteles korba lépőknek a Hvt. 73. §-a (1) bekezdésének A) és B) pontjában meghatározott adatait minden naptári évben - a december 1-jei helyzetnek megfelelően - december 31-ig névjegyzéken adja át a hadkiegészítő parancsnokságnak.
(2) A névjegyzékhez csatolni kell a katonai alkalmasság előzetes megállapításához szükséges - a honvédelmi miniszter és a népjóléti miniszter együttes rendeletében megállapított - egészségügyi adatokat.
(3) A jegyző az összeírásra kerülő adatok megállapítása és teljesítése érdekében a hadkötelestől tájékoztatást kérhet, illetőleg a hiányzó egészségi adatok beszerzése céljából a hadkötelest orvosi vizsgálaton való megjelenésre kötelezheti.
(4) A hadköteles az összeíráshoz szükséges adatainak pontosítása céljából, illetve a hiányzó egészségi adatokról köteles tájékoztatást adni vagy a jegyző által határozatban megjelölt időben és helyen megjelenni, és magát a szükséges orvosi vizsgálatnak alávetni.

Hvt. 83. § (1) A sorozóbizottság az egészségi állapot, a személyi adottságok és a képzettség figyelembevételével dönt a hadköteles katonai alkalmasságáról, beosztásáról, a behívás tervezett idejéről és helyéről.

Hvt. 85. § (1) A hadköteles a katonai szolgálatra való alkalmasság elbírálásával összefüggő orvosi (szakorvosi) vizsgálatnak köteles magát alávetni, és e célból a hadkiegészítő parancsnokság, a sorozóbizottság, illetőleg a jegyző által meghatározott gyógyintézetben és időpontban köteles megjelenni.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

72.§ (4) Nincs helye az államigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatának,
f) a hadkötelesnek a sorozáson, orvosi vizsgálaton, valamint fegyver nélküli katonai és polgári szolgálat teljesítése iránti kérelem elbírálása céljából vagy más okból való megjelenését elrendelő,

17/1968. (IV. 14.) Korm. rendelet (közrend és közbiztonság elleni, valamint honvédelmi szabálysértések) /2000. február 28-ig hatályos/
Orvosi vizsgálat alóli kibúvás
33. § Aki a honvédelmi kötelezettséggel összefüggően elrendelt orvosi vizsgálatnak magát nem veti alá,
húszezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.