OBH 1877/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Kanyó Sándor

Az eljárás megindítása:

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához benyújtott panaszában sérelmezte, hogy a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal elutasította a Debrecen, Tímár u. 14. sz. alatti ingatlanukkal kapcsolatban benyújtott korlátozási kártalanítási kérelmét és a területen érvényes szabályozási terv változatlanul közlekedési területként tartja nyilván az ingatlant.

Mivel a rendelkezésre álló adatok alapján az alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságra  lehetett következtetni, vizsgálatot indítottam.

Érintett alkotmányos jogok:	Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése: A Magyar Köztársa-
					ság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Alkalmazott jogszabályok:		Az  épített  környezet alakításáról  és védelméről szóló
					1997. évi LXXVIII. törvény (Étv.)
					Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény (Ét.)

Megállapított tényállás:

1.	A Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal az 1999. március 9-én hozott KH. 2742-3/1999. sz. határozatával elutasította panaszosnak a Debrecen, Tímár u. 14. sz. alatti ingatlanával kapcsolatos korlátozási kártalanítási kérelmét.

2.	Debrecen Megyei Jogú Város Közgyűlése a 48/1998. (XII. 31.) Kr. sz. rendeletével megállapított szabályozási terv változatlanul autóbusz pályaudvar részére tartja fenn a panaszos ingatlanát és környezetét.

A vizsgálat megállapításai:

ad. 1.	Az Étv. 60. § (2) bekezdése szerint a törvény hatálybalépésekor fennálló telekalakítási és építési tilalmakra és a velük kapcsolatos korlátozási kártalanításra továbbra is az 1964. évi III. törvény 13. § (2) - (6) bekezdésében foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
	Az Étv. 30. § (8) bekezdése alapján a korlátozási kártalanítási eljárást az ingatlan fekvése szerint illetékes megyei, fővárosi közigazgatási hivatal vezetője folytatja le a kisajátítási kártalanítás szabályai szerint.

	Az Ét. 13. § (3) bekezdés előírja: ha a telekalakítási, illetőleg építési tilalommal terhelt - a tilalom elrendelése előtt felosztható, illetőleg beépíthető - ingatlant nem sajátítják ki, vagy a tulajdonos nem kap csereingatlant, vagy pedig a tilalmat időközben nem szüntették meg, három év eltelte után a tulajdonos részére - kérelmére - évenként korlátozási kártalanítást kell fizetni.

Megállapítottam, hogy a panaszos ingatlanát és környezetét Debrecen Megyei Jogú Város Közgyűlése a 3/1997 (I. 6.) Kr. sz. rendelete 4. § (3) bekezdésével 1995-ig fennálló telekalakítási és építési tilalommal terhelte. A tilalom e szerint 1994. december 31. napjával megszűnt.
Jelenleg építési tilalom nem terheli az ingatlant, a tilalom 3 évnél rövidebb ideig állt fenn, bár a szabályozási terv korlátozást jelenleg is tartalmaz.

Fentiek alapján megállapítható, hogy a panaszos ingatlanával kapcsolatban korlátozási kártalanítás nem állapítható meg, így a közigazgatási hivatal törvényesen utasította el az erre irányuló kérelmet, biztosítva a kisajátításra vonatkozó 1976. évi 24. törvényerejű rendelet 19. §-a szerint a határozat elleni bírósági kereseti lehetőséget.

Nem okoz alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot, ha a közigazgatási szerv az érvényes jogszabályok alapján utasítja el a korlátozási kártalanítás iránti kérelmet és tájékoztatja kérelmezőt a bírósági kereset benyújtásának a lehetőségére.

ad. 2.	Az Étv. 6. § alapján a településrendezéssel kapcsolatos feladatokat a helyi önkormányzat látja el. E feladat keretében elkészíttetik és jóváhagyják a településrendezési terveket és a helyi építési szabályzatot. Az építési szabályzat és a szabályozási terv jóváhagyása rendelettel történik.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény határozza meg az országgyűlési biztos eljárási jogosultságát. E törvény 16. §. (1) bekezdése így fogalmaz: Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőséget már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Tehát az országgyűlési biztos feladatát a hatóság eljárásával összefüggésben keletkezett alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelem kivizsgálása és a vizsgálat eredményétől függő intézkedések megtétele képezi.
Az önkormányzat a helyi életviszonyokat is meghatározó rendeletalkotás során nem hatósági jogkörét gyakorolja, hanem az Alkotmány által biztosított önkormányzatiság elvének egyik elemét alkotó jogával él. A rendelethez konkrét hatósági intézkedés jelenleg nem fűződik, ezért hatáskör hiányában nem vizsgálatom a rendeletet.

Felhívom panaszos figyelmét az Étv. 30. § (3) bekezdésében foglaltakra:
"Ha az ingatlan rendeltetését a helyi építési szabályzat, illetőleg a szabályozási terv valamely később megvalósítandó közérdekű célban határozza meg, és ez a tulajdonosi és építési jogokat korlátozza, a tulajdonos a közérdekű cél kedvezményezettjétől, illetőleg ennek hiányában a települési önkormányzattól követelheti az ingatlan megvételét. Ha a megvételre vonatkozó megállapodás az erre irányuló kérelemtől számított három éven belül nem jön létre, az ingatlant ki kell sajátítani."

A vételi eljárás megindulásának tehát előfeltétele a megvételt indítványozó kérelem benyújtása az önkormányzathoz.

Budapest, 1999. szeptember 20.

Dr. Polt Péter