OBH 1873/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr Schilling Rezső

Az eljárás megindulása:
	Panaszos beadványában sérelmezte, hogy büntető feljelentése tárgyában a Borsod -Abauj- Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság egyoldalúan, csak a gyanúsított érdekét szolgáló módon járt el.  A Szerencsi Városi Ügyészség, a megyei főügyészség, továbbá a legfőbb ügyészség elutasította panaszait, holott panaszos szerint annyi bizonyítékot szolgáltatott, ami elégséges lenne az általa feljelentett személy bíróság elé állítására. Sérelmezte azt is, hogy a nyomozó hatóság által részére küldött értesítés szerint külföldi hatóságot is megkerestek az ügyben, de az valójában nem történt meg.
	A beadványban foglaltakra figyelemmel  az ügyben a jogbiztonsághoz kapcsolódó visszásság fennállásának  gyanúja miatt vizsgálatot rendeltem el, melynek során tanulmányoztam  a panaszhoz mellékelt iratokat.

Érintett alkotmányos jog:
	Jogállamiság, jogbiztonsághoz  való jog ( Alkotmány 2.§ /1/ bek. )
           Tulajdonhoz való jog  ( Alkotmány 13. § / 1 / bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
	5. § (1) A hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák, a valóságnak megfelelően állapítsák meg, a terhelő és mentő, valamint a büntetőjogi felelősséget súlyosító és enyhítő körülményeket egyaránt figyelembe vegyék. Fel kell deríteni azokat az okokat és körülményeket is, amelyek a bűncselekmény elkövetését közvetlenül lehetővé tették.
	(2) Az eljárásban részt vevő személyek az e törvényben meghatározott esetekben és módon kötelesek és jogosultak a bizonyításban közreműködni.
	(3) A büntetőeljárásban szabadon felhasználható minden olyan bizonyítási eszköz és bizonyíték, amely a tényállás megállapítására alkalmas lehet; a hatóságok ezeket egyenként és összességükben szabadon értékelik, és ezen alapuló meggyőződésük szerint bírálják el.
	13. § Büntetőeljárást nem lehet indítani, és a már megindult eljárást meg kell szüntetni vagy felmentő ítéletet kell hozni, ha
a) a cselekmény nem bűncselekmény vagy azt nem a terhelt (a feljelentett személy) követte el;
b) nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a terhelt (a feljelentett személy) követte el;
c) büntethetőséget kizáró vagy megszüntető ok áll fenn;
	16. § (1) A nyomozó hatóságok feladata a bűncselekmények gyors és alapos felderítése, valamint a bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonásához szükséges eljárási cselekmények elvégzése.
(2) Nyomozó hatóság a rendőrség és az ügyészség.

A vizsgálat megállapításai:
	Panaszos és felesége korábban Svájcban élt, de az elmúlt években több alkalommal jártak Magyarországon. Egyik alkalommal baráti, üzleti kapcsolatba kerültek egy férfival, az általuk kezdeményezett büntető ügy gyanúsítottjával.
	1993.-tól kezdődően - különböző alkalmakkor - panaszos és barátja    megállapodtak abban, hogy a Magyarországon lakó férfi a panaszos feleségének Opel Ascona tipusú személygépkocsiját Magyarországon megjavíttatja, itt lakóépületet vásárol számukra és azt felújíttatja, illetve erdőrészt és mezőgazdasági ingatlant is vesz részükre. Ezen kiadásokra a panaszos a pénzügyi fedezetet átadta a férfinak.
	Panaszos 1995. februárjában települt haza, majd 1996. februárban sikkasztás és más bűncselekmények miatt feljelentést tett volt barátjával szemben. A feljelentés szerint a javításra átvett és Svájcban a forgalomból kivont gépkocsit a barátja saját nevére iratta és így helyeztette forgalomba, panaszos erdejéből több százezer Ft értékű fát kivágatott, szántóföldjéről 200.000 Ft értékben lucernát értékesített, és mindezen összeggel panaszosnak nem számolt el.
	Az ügyben a büntetőeljárást -elfogultsági kifogás miatt- a Borsod- Abauj- Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság  Vizsgálati Osztálya folytatta le. A nyomozás során arra is merült fel adat, hogy a gépkocsi esetleg jogellenes módon került a  gyanúsított tulajdonába, továbbá a panaszos részére történt vásárlások, erdőművelési engedély kérése során nem  a panaszos aláírásával ellátott okiratokat használ fel. Mindezek ellenére  a bűncselekmények gyanúsított általi elkövetését kétséget kizáró módon nem lehetett bizonyítani. Ezért vele szemben az eljárást részben bűncselekmény, részben bizonyítottság hiányában megszüntették. A nyomozást megszüntető határozat ellen a  sértett panaszt jelentett be, melyet a Szerencsi Városi Ügyészség elutasított. Újabb panaszának a megyei főügyészség helyt adott, a határozatot hatályon kívül helyezte és a nyomozás folytatását rendelte el.
	A tovább folytatott és szélesebb körre kiterjesztett nyomozás  továbbra  sem vezetett eredményre, a  gyanúsítottal szemben a cselekmények alapos gyanúját vádemeléshez elégséges módon megállapítani nem lehetett. Ezért az eljárást újra megszüntették. Az ez ellen bejelentett panaszt a Szerencsi Városi Ügyészség és a megyei főügyészség is elutasította.
	Panaszos további beadványaira figyelemmel a büntetőeljárás iratait a  Borsod- Abauj- Zemplén Megyei Főügyészség ismételten majd a Legfőbb Ügyészség Nyomozás Felügyeleti Főosztálya is felülvizsgálta. A felülvizsgálatok eredményeként panaszost arról tájékoztatták, hogy a sérelmezett határozatok törvényesek, megalapozottak, indokaik helytállóak és elégségesek voltak. A vizsgálatot végző rendőri szerv mindenre kiterjedő nyomozást végzett, a számba jöhető tanúkat kihallgatta, a szükséges okiratokat beszerezte.  Az ügyészi szervek szerint a panaszos a meglévő bizonyítékokat a hatóságoktól eltérő módon  értékelte, ezért jutott arra a következtetésre, hogy a  gyanúsított cselekményei vádemelésre alkalmas mértékben bizonyítottak.
	Vizsgálatom során figyelembe vettem, hogy a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény 5. § a következőket tartalmazza:
"5. § (1) A hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák, a valóságnak megfelelően állapítsák meg, a terhelő és mentő, valamint a büntetőjogi felelősséget súlyosító és enyhítő körülményeket egyaránt figyelembe vegyék. Fel kell deríteni azokat az okokat és körülményeket is, amelyek a bűncselekmény elkövetését közvetlenül lehetővé tették.
(3) A büntetőeljárásban szabadon felhasználható minden olyan bizonyítási eszköz és bizonyíték, amely a tényállás megállapítására alkalmas lehet; a hatóságok ezeket egyenként és összességükben szabadon értékelik, és ezen alapuló meggyőződésük szerint bírálják el."
	Az idézett jogszabályból kitűnik, hogy a nyomozó hatóságok (rendőrség, ügyészség) a bizonyítási eszközök és bizonyítékok felhasználásáról szabadon döntenek. Ebben őket csak az köti, hogy a bizonyításra váró tényállás szempontjából mi a jelentős adat vagy tény. 
Tekintettel arra, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosa nem  büntetőügyben eljáró hatóság, nincs lehetősége a a bizonyítékoknak a nyomozó hatóságok helyett történő további mérlegelésére. Ezekre figyelemmel a panaszos által sérelmezett nyomozás megszüntetés megalapozottságát nem vizsgáltam.
	Miután az ügyészség - mint a nyomozások  törvényessége felett felügyeleti jogkört gyakorló szervezet -  az állampolgárt törvényesen megillető jogorvoslati lehetőségen túlmenően is megvizsgálta a panaszt és azt alaptalannak találta, alkotmányos emberi jogokkal összefüggő sérelmet nem állapítottam meg.  Vizsgálatomat ajánlás nélkül  lezártam.

Budapest, 1999. július 20.

Gönczöl Katalin