OBH 1871/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr.Déry Kinga

Az eljárás megindulás

	A panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatalán tett panaszában sérelmezte, hogy a leányát  cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyező Szeged Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Gyámhivatalának ügyintézője az eljárás során megalázó, sértő hangnemben beszélt vele.

	A vizsgálat során felmerült kérdésekben tájékoztatást kértem a Szeged Megyei Jogú Város Gyámhivatalától, mely szerv megkeresésére a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatala a kért tájékoztatást rendelkezésemre bocsátotta.

	Az ügyben az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogbiztonság követelményéből fakadó tisztességes eljáráshoz való jog és az 54.§ (1) bekezdésében foglalt emberi méltósághoz való jog sérelmének gyanúja miatt az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. §(1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás

	A panaszos leánya gondnokság alá helyezésének ügyével kapcsolatban érdeklődött - utólag azonosíthatatlan időpontban - a Szeged Megyei Jogú Város Gyámhivatalában az illetékes előadónál. A Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatala által megküldött iratokból nem derült ki e találkozó időpontja. A gyámhivatali megjelenésre idézést nem kapott, oda csupán tájékozódni ment az ügy állásáról. A panaszos állítása szerint a városi gyámhivatal előadója vele megalázó, sértő hangnemben beszélt és bántó, megalázó stílusban olyan kijelentést tett, hogy „értse meg, a maga leánya nem normális.” A felkérésemre, a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatala által lefolytatott vizsgálat megállapította, hogy a sérelmezett párbeszédről sem jegyzőkönyv, sem pedig feljegyzés nem készült. A panasz nyomán a megyei közigazgatási hivatal gyámhivatala által lefolytatott meghallgatások alapján keletkezett iratokból nem lehetett megállapítani azt, hogy a gyámhivatali ügyintéző valóban megalázó, sértő hangnemet használt volna a panaszossal szemben.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYÁ-ról
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.

A vizsgálat megállapításai

	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének érdemi döntéséhez egy teljes körűen felderített tényállásra van szükség. Az országgyűlési biztost és általános helyettesét köti a tényállás tisztázásának kötelezettsége. Vizsgálati megállapításai csak olyan adatokon alapulhatnak, melyek az általa igénybevehető bizonyítási eszközökkel alátámaszthatóak. Az országgyűlési biztos és általános helyettesének eljárási gyakorlata alapján a kérelemre induló vizsgálatok esetén ez a kötelezettség azzal jár, hogy amennyiben a beadványban leírtak és a biztos által megállapított tények egymástól eltérnek, a biztos a panaszt, mint nyilvánvalóan alaptalant elutasítja. A hivatalból indított vizsgálat esetén a vizsgálat megindítására okot adó újságcikk, híradás, stb. állításai és a biztos és az általa felkért más szerv megállapításai közötti különbség természetesen ugyanerre az eredményre vezet.
	Abban az esetben, ha bizonyítható módon megállapítható lenne, hogy a panaszossal szemben a városi gyámhivatal ügyintézője valóban megalázó, sértő hangnemet használt, az Alkotmányban biztosított jogbiztonsághoz való jogból fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal, valamint az emberi méltósághoz való joggal összefüggésben alkotmányos visszásság okozását állapíthatnám meg az érintett szerv tekintetében.
	
	Megállapítom, hogy jelen esetben a panaszos panaszában foglaltak nem bizonyíthatóak, ezért az további érdemi vizsgálatra nem alkalmas. Az ügyet mindezek alapján alkotmányos visszásság hiányának megállapítása mellett befejezettnek tekintem. 

Budapest, 2000. február 21.

Dr.Polt Péter