OBH 1833/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása 
	Panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a szomszédja engedély nélküli építkezése ügyében  az érdi jegyző nem intézkedik
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 16 §. (1) bekezdése alapján vizsgálatot tartottam, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos joggal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.

Alkalmazott jogszabályok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) bekezdés  A Magyar Köztársaság  biztosítja  a tulajdonhoz való jogot
57. § (5) bekezdés  A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja. 
2. § (1) bekezdés A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
•	1957. évi IV. örvény:  Az államigazgatási eljárásról (továbbiakban: Áe.)
•	1997. évi LXXVIII. törvény:  Az épített környezet alakításáról és védelméről  (továbbiakban: Ét.)
•	253/1997. (XII.20.) kormányrendelet: Az Országos településrendezési és Építési Követelményekről (továbbiakban: OTÉK)
•	46/1997. (XII.29.) KTM rendelet Az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról (továbbiakban: KTM rendelet)

Megállapított tényállás:
	Eljárásom során a jegyzőtől megkértem az ügyre vonatkozó iratokat és egyidejűleg tájékoztatást  kértem az ügy állásáról is.
	A jegyző  bejelentésre indult eljárásban A. M. engedély nélkül  építtetőt  fennmaradási engedély benyújtására kötelezte. Erről a döntéséről értesítette a panaszost. A  fennmaradási  engedélyt megadó határozatban a kérelmező már H. F. volt. Az engedélyt megadó határozatról a panaszos már nem kapott értesítést. 
	A panaszos beadványt nyújtott be a fővárosi közigazgatási hivatalhoz, amelyben kifogásolta az érdi jegyző eljárását. A közigazgatási hivatal azt továbbította az eljárásra illetékes Pest Megyei Közigazgatási Hivatalhoz, az pedig  a hatáskörrel rendelkező jegyzőnek küldte meg kivizsgálásra. 

A vizsgálat megállapításai:
	Eljárásom során az Obtv. 18. §-a alapján előzetes vizsgálatot kértem a Pest megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjétől, különös tekintettel arra, hogy a fennmaradási engedély benyújtására kötelezett személy és az engedély jogosultja nem ugyanaz a személy.
	A közigazgatási hivatal arról tájékoztatott, hogy a panaszosnak a fővárosi közigazgatási hivatalhoz címzett beadványát továbbította az érdi jegyzőnek kivizsgálásra és a szükséges intézkedések megtételére, visszajelzést azonban nem kapott. Kérésemre az első fokú előzményi iratokat átvizsgálta, amelyből megállapította, hogy valóban más személyek szerepelnek a határozatokon, de a kötelezés a haszonélvező részére ment ki, míg a fennmaradási engedélyt a tulajdonos kapta meg.  A másodfokú hatóság arról is tájékoztatott, hogy az "engedélyezési tervdokumentáció alapján és a helyszíni szemlén látottak szerint, a garázsépület és annak elhelyezése megfelel a hatályos ÁRT előírásainak, valamint az építésügyi jogszabályoknak, ezért az I. fokú építésügyi határozata törvényes volt." Álláspontja szerint az Áe. 71. § (2) bekezdése szerint a határozat nem változtatható meg és nem semmisíthető meg, ha a határozat jogerőre emelkedésétől számítva egy év eltelt. A másodfokú hatóság rámutatott arra, hogy az építésügyi hatósági engedélyezésről szóló KTM rendelet 21. § b.) pontja értelmében az építési (fennmaradási) engedély megadásáról vagy megtagadásáról rendelkező határozatot kézbesítés útján kell közölni a közvetlenül szomszédos - a határozattal érintett ingatlannal közös határvonalú (telekhatárú) - építési telkekkel (ingatlanokkal) rendelkezni jogosultakkal. A panaszos pedig az építkezéssel érintett ingatlannal szomszédos ingatlannak csak haszonélvezője, "s mint olyan a Ptk szerint az ingatlannal rendelkezni nem jogosult. Ezért a fennmaradási engedélyről fentiek értelmében értesítenie nem kellett az I. fokú építésügyi hatóságnak. A fennmaradási engedélyről a határozattal érintett ingatlanok tulajdonosai értesültek."
A választ megkapva a közigazgatási hivatal a még nála lévő az első fokú vonatkozó építésügyi iratokat kérésemre továbbította, amelyekből az alábbiakat állapítottam meg.
	A panaszos 1998. februárjában jelentette be a helyi polgármesteri hivatalnak, hogy szomszédságában engedély nélküli építkezés folyik. Az építési hatóság a bejelentés alapján szólította fel feltehetően az építtetőt a fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtására. Az erről szóló határozatról csak a bejelentő és a rendelkezésre álló iratokból nem kideríthetően miért, de az építéssel érintett telek haszonélvezője értesült. A fennmaradási engedély iránti kérelmet már az építtető tulajdonos nyújtotta be. Az építtető az építkezéssel érintett ingatlannal szomszédos ingatlanok tulajdonosainak nevét, címét ismertető listát csatolt kérelméhez. Egyben nyilatkozott arról, hogy az adatok a Budakörnyéki Földhivatal Érdi Kirendeltségének nyilvántartásából származnak. A jegyző  építésügyi hatósági jogkörében eljárva megadta az engedély nélküli felépítményre (gépkocsitárolóra) a fennmaradási engedélyt. A határozatról sem a bejelentőt, sem a fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtására kötelezett, az építkezéssel érintett ingatlan haszonélvezőjét nem értesítette. A KTM rendelet 5. § (1) Az építtető az építési, bontási, fennmaradási és a rendeltetés módosítási (a továbbiakban: építési) jogosultságát: haszonélvezettel terhelt ingatlan esetében a haszonélvező hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági ítélettel; igazolhatja. A hivatkozott jogszabályhely (2) bekezdése értelmében az építésügyi hatósági engedélyekről értesítendők közül az építési tevékenységgel érintett ingatlannal közvetlenül szomszédos - közös határvonalú (telekhatárú) - építési telekkel (ingatlanokkal) rendelkezni jogosultak adatait (név, lakcím, székhely stb.) a tényállás tisztázásának keretében az építésügyi hatóság hivatalból - az illetékes földhivatal megkeresése útján - szerzi be. A KTM rendelet  21. § szerint az építési engedély megadásáról vagy megtagadásáról rendelkező határozatot kézbesítés útján kell közölni az építtetővel és - ha nem azonos az építtetővel - az ingatlannal rendelkezni jogosultakkal, valamint  a közvetlenül szomszédos - a határozattal érintett ingatlannal közös határvonalú (telekhatárú) - építési telkekkel (ingatlanokkal) rendelkezni jogosultakkal. A 35. § (1) az alábbiakat írja elő: Ha csak építési engedély alapján végezhető építési tevékenységet építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérően, illetőleg az építési engedélyhez nem kötött építési munkát a 9. § (4) bekezdésében meghatározott előírásoktól eltérően (a továbbiakban együtt: szabálytalanul) végezték el, az így megépített befejezett vagy befejezetlen építményre, építési tevékenységre az építtetőnek fennmaradási engedélyt kell kérnie. A fennmaradási engedély iránti kérelmet az építtető jogutódja is előterjesztheti. A fennmaradási engedély iránti kérelemhez mindazokat a mellékleteket csatolni kell, amelyek az építési engedély iránti kérelemhez szükségesek lettek volna. Sem a fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtására kötelező határozat meghozatala, sem magának az engedélynek a megadása előtt nem tartotta be az első fokú építésügyi hatóság a jogszabályban előírtakat. Azaz, nem kereste meg  a földhivatalt az érdekeltek megismerése végett. Így történhetett, hogy a bejelentő, állítása szerint az egyik szomszédos ingatlan haszonélvezője, a fennmaradási engedélyt megadó határozatról értesítést nem kapott. 
A panaszos még 1998. októberében beadványában jelezte, hogy az engedély nélkül létesített építményről a csapadékvíz a haszonélvezetében álló ingatlanra folyik. A rendelkezésemre álló iratokból megállapítható, hogy ezzel a kérelemmel  sem  foglalkozott  az érdi jegyző.
Figyelemmel arra, hogy a visszásságot okozó jegyző már nem tölti be hivatalát, felelősségre vonását a képviselő testületnél nem kezdeményezhetem. Megállapítottam továbbá, hogy a jelenlegi jegyző a megyei közigazgatási hivatal által továbbított kérelemre (amelyet a megküldött első fokú iratokban nem leltem fel) semmilyen intézkedést nem tett.
A megyei közigazgatási hivatalnál panaszos beadványának a jegyző részére történő továbbítását  követően az akta irattárba került mindaddig, amíg vizsgálatot kérő levelem alapján azt be nem kérte. 5A beadványból a másodfokú hatóság megállapíthatta volna azonban, hogy az nem egyszerűen egy intézkedés elmulasztása miatt született, hanem valószínűleg már meghozott határozat elleni jogorvoslati kérelem. A másodfokú hatóság nem tisztázta a tényállást a bejelentés alapján, annak továbbításakor feltehetően  nem kért visszajelzést a tett intézkedésről, illetőleg nem kérte be az iratokat, hogy a kérelmet tartalma szerint fellebbezésként elbírálja, amennyiben az a jogosulttól származik. A másodfokú hatóság azon álláspontja, hogy az ingatlan haszonélvezője nem ügyfele az építésügyi hatósági eljárásnak, miután álláspontja szerint a haszonélvező nem jogosult rendelkezni az ingatlannal, súlyosan sérti  a panaszosnak a jogállamiság szerves részét képező jogbiztonsághoz való alkotmányos jogát. Tévedett a másodfokú hatóság, amikor ezen álláspontját figyelembe véve jogerősnek és végrehajthatónak minősítette a fennmaradási engedélyt megadó határozatot, hiszen a mai napig tisztázatlan, hogy az eljárást kezdeményező panaszos haszonélvezője -e az építkezéssel érintett ingatlannal szomszédos ingatlannak.
	Fentiek alapján megállapítható, hogy az  engedélyezési eljárás idején hivatalában volt jegyző és a közigazgatási hivatal eljárásával  sérült a panaszosnak az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból eredő tisztességes eljáráshoz és a tulajdonhoz /Alkotmány 13. § (1)/ fűződő, valamint a jogorvoslathoz /Alkotmány 57. § (5)/ való alkotmányos joga.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. § (1) bek alapján az alábbi ajánlást teszem:

•	I.) Felkérem  Érd Város Önkormányzata hivatalban lévő  jegyzőjét, hogy
a.) pótlólag tisztázza az építkezéssel érintett ingatlannal szomszédos ingatlannal rendelkezni jogosultak körét és a fennmaradási engedélyt megadó határozatot küldje meg azoknak, akik annak meghozatalakor nem kaptak róla értesítés;
b.) soron kívül folytassa le a beadványban foglalt bejelentésre az eljárást,  valamint 
c.) gondoskodjon hivatalában mind az anyagi-, mind az eljárásjogi szabályok, továbbá az ügyintézési határidők  maradéktalan megtartásáról.
•	II.) Felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy gondoskodjon hivatalában mind az anyagi-, mind az eljárásjogi szabályok maradéktalan megtartásáról, amennyiben szükséges, tartson munkatársai részére a hatályos jogszabályok (így a Ptk.) alkalmazását illetően továbbképzést, konzultációt;

Kérem továbbá, hogy az ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról, illetőleg intézkedéseiről, az Obtv. 20. § (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül tájékoztatni szíveskedjen.

Budapest, 2000. június 19.

Gönczöl Katalin