OBH 1755/1999., 1949/1999., 2000/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

A nyugdíjas panaszosok az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványukban azt sérelmezték, hogy a Magyar Posta Rt. Elszámoló Központja Televízió Díjnyilvántartó Hivatal azon ügyfeleinek, akiknek lakossági folyószámláján a televízió üzembentartási díj megfizetésének esedékességekor - minden második hónap 10-én - nincs megfelelő összegű fedezet, az elmulasztott díjon felül automatikusan felszámolja az 1996. évi I. törvényben megállapított pótdíjat.

Vizsgálatom során megkerestem a Magyar Posta Rt. elnök-vezérigazgatóját, akit arra kértem, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (4) bekezdése alapján tájékoztasson a panasszal kapcsolatos álláspontjáról.

A megállapított tényállás, az ügy jogszabályi háttere és az érintett alkotmányos jog

Mindhárom panaszos arról számolt be, hogy amennyiben a nyugellátás folyósítása tárgyhó 10-e után történik - az egyik panaszos esetében a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság legkorábban tárgyhó 13-án, némely esetben 17-én utal - és az egyébként kisnyugdíjas panaszosoknak az üzemben tartási díj megfizetésének esedékességekor a számlán (már) nincs fedezetük, a Hivatal pótdíjat számol fel. A nyugdíjas üzembentartóknak tehát azért kell pótdíjat fizetniük, mert a nyugellátás kifizetésének és az üzemben tartási díj beszedésének időpontja nincs összhangban.

A rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 79. § (1) bekezdése szerint üzemben tartási díjat köteles fizetni az, aki televízió-műsor vételére alkalmas készüléket üzemeltet. Az üzemben tartási díj - ha e törvény másként nem rendelkezik - televíziókészülékenként fizetendő.

A 82. § (2) bekezdése kimondja, hogy ha a díjfizetésre kötelezett a fizetésére vonatkozó kötelezettségének nem tesz eleget, az elmulasztott díjon felül, a díjjal azonos összegű pótdíjat köteles fizetni.

A 82/A. § (1) bekezdése szerint az üzemben tartási díj az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény 3. §-ának (1) bekezdése alkalmazásában adónak minősül azzal, hogy az e kötelezettséggel kapcsolatos adóhatósági feladatokat - a helyszíni ellenőrzés és az annak eredményeként megindított adóigazgatási eljárás kivételével - az üzemben tartási díj beszedésével megbízott látja el.
A 148. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy felhatalmazást kap a Kormány, hogy az üzemben tartási díj beszedésének rendszerét, a beszedésre jogosult szervezet kiválasztásának részletes szabályait - ideértve a 82. § (2) bekezdésében foglaltakat is - rendeletben szabályozza.
A készülék üzemben tartási díj beszedésének részletes szabályairól szóló 122/1997. (VII. 17.) Korm. rendelet 2. §-a úgy szól, hogy az üzemben tartási díj havonként utólagosan esedékes és a fizetési kötelezettség a díjbeszedő által meghatározott határnapig teljesítendő. A díjbeszedő jogosult a fizetési kötelezettség határnapját úgy meghatározni, hogy a teljesítésre kéthavonta összevontan kerüljön sor.

A 3. § értelmében ha az üzemben tartó a fizetésre vonatkozó kötelezettségének nem tesz eleget, a hátralékos díj és az azzal összefüggő pótdíj a díjbeszedő felszólítását követő hónapban egy összegben esedékes.

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogot vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai

Amennyiben a teljesítésre megállapított határnapon a folyószámlán nincs fedezet a díj kiegyenlítésére, a Magyar Posta Rt. a 122/1997. (VII. 17.) Korm. rendelet 3. §-ában foglaltak alapján fizetési felszólítást küld a kötelezettnek. Ebben a Posta felhívja az üzembentartót, hogy a felszólításhoz csatolt befizetési lapon teljesítse fizetési kötelezettségét. Az üzembentartási díj ekkor még pótdíj mentesen kiegyenlíthető.

Amennyiben a kötelezett a fizetési felszólítás ellenére sem teljesít, a felszólítást követő hónapban a hátralékos díj és az 1996. évi I. törvényben meghatározott pótdíj egy összegben esedékessé válik. A tartozást a bankszámlával rendelkező üzembentartó esetén azonnali beszedési megbízással kell végrehajtani.

Az 1996. évi I. törvényben meghatározott - és a panaszok alapjául szolgáló - pótdíj felszámításra csak az eredménytelen fizetési felszólítás után, a következő hónapban kerül sor, addig a tárgyhavi nyugellátást az érintettek kézhez kapják.

Az 1996. évi I. törvény az üzembentartási díjat adónak minősítette, az ezzel kapcsolatos adóhatósági feladatokat - a helyszíni ellenőrzés és az annak eredményeként megindított adóigazgatási eljárás kivételével - az üzembentartási díj beszedésével megbízott szervezet, vagyis a Magyar Posta Rt. látja el. Az üzembentartási díj beszedésével kapcsolatban az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.

Mindezek alapján megállapítottam, hogy azokat a nyugdíjasokat, akiknek az üzemben tartási díj megfizetésének esedékességekor a számlán (már) nincs fedezetük, a Posta nem azonnal, hanem csak az eredménytelen fizetési felszólítás után, a következő hónapban kötelezi a pótdíj megfizetésére. A nyugdíjas üzembentartó tehát nem kényszerül pótdíjat fizetni csak azért mert a nyugellátás átutalására a díjfizetés határnapja után néhány nappal kerül sor.

Fentiek alapján a Magyar Posta Rt. eljárásával kapcsolatban alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg.
Meg kívánom azonban jegyezni, hogy két indítványozó is mellékelte a beadványához a Magyar Posta Rt. Elszámoló Központja Televízió Díjnyilvántartó Hivatalának értesítését, amely az ügyfél azonosító száma mellett tartalmazza azt a felhívást, hogy "amennyiben a terhelés időpontjában az Ön számláján nincs fedezet, úgy a rádiózásról szóló 1996. évi I. törvény 82. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az elmulasztott díjon felül a díjjal azonos összegű pótdíjat köteles fizetni."

Ebből a tájékoztatásból a panaszosok csak a beadványaik alapjául szolgáló következtetést vonhatták le, vagyis azt, hogy amennyiben minden második hónap 10-én a számlán nincs fedezet, pótdíjat kötelesek fizetni. Az értesítő levél ugyanis nem adott tájékoztatást az 1997. augusztus 1-én hatályba lépett 122/1997. (VII.12.) Korm. rendelet 3. §-ában foglalt rendelkezésről, miszerint a fizetési kötelezettség elmulasztása esetén, a hátralékos díj és az azzal összefüggő pótdíj nem azonnal, hanem csak a díjbeszedő felszólítását követő hónapban esedékes.

Bár a vizsgálat alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem tárt fel, az Országgyűlési Biztos Hivatalába érkezett panaszok alapján javasolom, hogy a jövőben az üzembentartóknak küldött értesítések tartalmazzák az adott tárgyra vonatkozó valamennyi, az üzembentartókat érintő információt.

Budapest, 1999. augusztus 30.

Dr. Polt Péter