OBH 1754/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr Schilling Rezső

Az eljárás megindulása:
	Panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezi, hogy büntetésének félbeszakítását azért nem engedélyezik részére, mert vele szemben újabb büntetőeljárás van folyamatban, és a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága ilyen esetekben semmilyen jogcímen nem engedélyezi az intézetből történő eltávozást.
	A panaszra figyelemmel alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság fennállásának  gyanúja miatt az ügyben vizsgálatot rendeltem el, melynek során a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokától felvilágosítást kértem.

Érintett alkotmányos jog:
	 Jogállamiság, jogbiztonsághoz  való jog ( Alkotmány. 2.§ /1/ bek. )
	Senki sem tekinthető bűnösnek mindaddig, amig büntetőjogi felelősségét a bíróság jogerős határozata nem állapította meg (Alkotmány 57.§ /2/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
	1979. évi 11. tvr. a büntetések és intézkedések végrehajtásáról
	2. § (1) Az elítélttel szemben csak az ítéletben és a törvényben meghatározott joghátrányok alkalmazhatók.
	(2) Az elítélt jogosult
a) az anyanyelvén vagy az általa ismert más nyelven megismerni a jogaira és a kötelezettségeire vonatkozó rendelkezéseket; a magyar nyelv nem tudása miatt nem érheti hátrány;
b) a büntetés végrehajtása során anyanyelvének használatára;
c) személyhez fűződő jogainak, így különösen a jó hírének, magántitkának, a személyes adatainak a védelmére, magánlakásának sérthetetlenségére.
	(3) Az elítéltek között nem tehető hátrányos megkülönböztetés nemzetiségi és etnikai hovatartozásuk, vallási vagy politikai meggyőződésük, társadalmi származásuk, nemük, illetőleg vagyoni helyzetük szerint.
	(4) Az elítéltet a büntetés és az intézkedés végrehajtása során jogorvoslati jog illeti meg.
	(5) Az elítélt fontos okból - személyi vagy családi körülményei, egészségi állapota miatt - a büntetése végrehajtásának félbeszakítását kérheti.
	22. § (1) A szabadságvesztés végrehajtása fontos okból - közérdekből, illetőleg az elítélt személyi, családi körülményei, egészségi állapota miatt - félbeszakítható.
A szabadságvesztés félbeszakítását
a) egy évben tíz napig terjedő időtartamra a büntetésvégrehajtási intézet parancsnoka;
b) egy évben tíz naptól három hónapig, öt évet meghaladó szabadságvesztés esetén harminc napig terjedő időtartamra a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka;
c) a b) pontban szabályozottnál hosszabb időre az igazságügyminiszter
engedélyezheti.
	(2) A félbeszakítás tartama, valamint az engedély nélkül a büntetésvégrehajtási intézeten kívül töltött idő a szabadságvesztésbe nem számít be.
	(3) Az elítélt felügyelettel vagy anélkül meglátogathatja a súlyos beteg hozzátartozóját, részt vehet a hozzátartozója temetésén. A büntetés-végrehajtási intézet parancsnoka elrendelheti bilincs használatát, kivételes esetben megtagadhatja a látogatás, illetőleg a temetésen való részvétel engedélyezését.
	28/A. § (1) Ha az elítélt a fogházban végrehajtandó szabadságvesztésből legalább három hónapot, illetőleg, ha a börtönben végrehajtandó szabadságvesztésből legalább hat hónapot kitöltött, a büntetés-végrehajtási bíró úgy rendelkezhet, hogy a fogház, illetőleg a börtön végrehajtásának szabályainál enyhébb szabályok alkalmazhatók. Ebben az esetben az elítélt
a) a büntetés-végrehajtási intézetből huszonnégy órát, kivételesen negyvennyolc órát meg nem haladó időre, havonta legfeljebb négy alkalommal eltávozhat, azokon a napokon, amelyeken nem végez munkát;
b) a személyes szükségletére fordítható pénzt készpénzben is megkaphatja, és azt a büntetés-végrehajtási intézeten kívül költheti el;
c) a látogatóját a büntetés-végrehajtási intézeten kívül is fogadhatja;
d) ha a büntetés-végrehajtási intézeten kívül dolgozik, a felügyelete mellőzhető.
	(2) Az elítélt köteles bejelenteni, hogy az eltávozás ideje alatt hol tartózkodik.
	(3) Az elítélt nem távozhat el a büntetés-végrehajtási intézetből, ha ellene újabb büntető eljárás van folyamatban.
	6/1996 (VII. 12) IM. rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól.
 	178. § (1) A szabadságvesztés végrehajtásának félbeszakítása iránti kérelmet az elítéltet fogvatartó intézet parancsnokához kell benyújtani.
	(2) Ha az engedélyezés a parancsnok hatáskörét meghaladja, a kérelmet véleményével együtt az országos parancsnokhoz terjeszti fel. Amennyiben a félbeszakítás az igazságügy-miniszter hatáskörébe tartozik, az iratokat - az országos parancsnok javaslatával - az Igazságügyi Minisztériumba kell felterjeszteni.
	179. § (1) A kérelmezőnek igazolnia kell, hogy a kérelem indoka a valóságnak megfelel. A kérelem indokoltságát az intézet ellenőrizheti, az indokok tisztázását kezdeményezheti.
	(2) Ha a félbeszakítást az elítélt közvetlen hozzátartozójának súlyos, életveszélyes betegsége vagy temetése miatt kérik, a kérelemben foglaltak valódiságáról az intézet rövid úton meggyőződik. A betegségről, illetve a temetésről szóló igazolást az elítélt a félbeszakítás ideje alatt köteles beszerezni és azt az intézetbe való visszaérkezésekor átadni.
	184. § Ha az elítélt ellen az engedélyező hivatalos tudomása szerint újabb büntetőeljárás van folyamatban, a döntés előtt be kell szerezni - az eljárás szakaszától függően - az ügyész vagy a bíróság véleményét.

A vizsgálat megállapításai:
	Vizsgálatom során a kapott tájékoztatás, a jogszabályok tanulmányozása alapján a következőket állapítottam meg: 
	Panaszos - beadványa szerint - 1998. szeptember hónap közepe óta tölti jogerős szabadságvesztés büntetését. Jelenleg is folyamatban van ellene büntetőeljárás olyan cselekmény miatt, amit korábban követett el, mint amiért a jelenlegi büntetését tölti.
	 Az eddig eltelt időszakban állítása szerint már két esetben engedélyezték részére a büntetés félbeszakítását és azt a folyamatban levő ügyet tárgyaló  bíróság nem ellenezte. 
	Legutóbbi kérelmét viszont állítása szerint a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságának  intézkedésére hivatkozással elutasították, ez az intézkedés panaszos szerint jogsértő. 
	A vonatkozó jogszabályok szerint a büntetés félbeszakítása az elitélt részére nem alanyi jogon jár. A büntetések és intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. tvr.  22. § (1) bekezdése  kimondja, hogy a szabadságvesztés végrehajtása fontos okból - közérdekből, illetőleg az elítélt személyi, családi körülményei, egészségi állapota miatt - félbeszakítható. Ez a feltételes mód azt jelenti, hogy a félbeszakítás engedélyezése mérlegelési jogkörbe tartozik, a kérelem okának indokoltságát a döntésre jogosult vizsgálja meg. A jogszabály azt is tartalmazza, hogy a félbeszakítást egy évben 10 napig az intézet parancsnoka engedélyezheti, ettől hosszabb idő engedélyezése a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoka, illetve az igazságügyi miniszter jogköre. 
	A Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságának tájékoztatása szerint ez év tavaszán munkatervi feladatként vizsgálták a büntetések félbeszakításának gyakorlatát. A vizsgálat eredménye alapján nem tettek központi, korlátozó intézkedést arra, hogy az intézetek milyen módon járjanak el a kérelmek elbírálása során. Általában a döntésnél jelentős tényező egy újabb büntetőeljárás, de abszolut kizárási okot nem jelent. Ilyen esetekben az intézetek az ügyben eljáró bíróság véleményét is kikérik az engedélyezési eljárás során.
	Eljárásom során az ügyben alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg, ezért vizsgálatomat befejeztem.

Budapest, 1999. július 26.

Dr. Polt Péter