OBH 1737/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó
Tárgy: Hatóság hallgatása

Az eljárás megindulása:
	Panaszos hivatalomhoz intézett levelében leírta, hogy kislánya az V. Kerületi Önkormányzati Óvodába jár, ahol a gyermeket egyik csoporttársa rendszeresen bántalmazza. Panaszos gyermeke és a többi bántalmazott gyermek érdekében az V. kerületi Önkormányzat jegyzőjéhez fordult, azzal a kéréssel, hogy intézkedjen a többieket rendszeresen bántalmazó gyermek elkülönített foglalkoztatása iránt, és kötelezze a gyermek szüleit, hogy a gyermekkel együtt szakértői vizsgálaton vegyenek részt. Panaszos hozzám írt beadványában sérelmezte, hogy kérelmére az önkormányzat jegyzője nem válaszolt, annak alapján semmilyen intézkedést nem tett.

A megállapított tényállás:
	Panaszos kérelmét a kerületi jegyző áttette a nevelési-oktatási intézmény vezetőjéhez, panaszost azonban erről nem értesítette. A kérelemre az óvoda vezetősége válaszolt. A válaszban tájékoztatták panaszost, hogy a gyermeket és szülőjét a Nevelési Tanácsadóba irányították szakértői vizsgálat elvégzése céljából. Válaszukban leírták azt is, hogy a gyermek a Nevelési Tanácsadó szakembereinek közreműködésével terápiás kezelésben részesül.  Tájékoztatták panaszost arról is, hogy a közoktatási törvény (továbbiakban: Köot) rendelkezései alapján a gyermeket mindaddig nem helyezhetik speciális csoportba, míg a Nevelési Tanácsadó szakvéleményében ezt nem javasolja.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:
•	1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
16. § A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

•	2. A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. tv.:
2. § (1) A közoktatás magában foglalja az óvodai nevelést, az iskolai nevelést és oktatást, valamint a kollégiumi nevelést. Az iskola a szakképzésről szóló törvényben foglalt feltételekkel vehet részt a szakképzés feladatainak megvalósításában. Az óvoda, az iskola és a kollégium az e törvényben meghatározottak szerint vehet részt a pedagógusképzésben és a pedagógus-továbbképzésben.
(2) A közoktatás intézményeiben - e törvény rendelkezéseinek megfelelően - mindenki nevelésben és oktatásban részesülhet.
(3) A közoktatás rendszerének működtetése az állam feladata.
(4) Az óvoda, az iskola, a kollégium - az e törvényben meghatározott feladatai ellátásának keretei között - felelős a gyermekek, tanulók testi, értelmi, érzelmi, erkölcsi fejlődéséért, a gyermek- és tanulói közösség kialakulásáért és fejlődéséért. Ennek érdekében
a) a gyermek, a tanuló személyiségének fejlesztésében, képességeinek kibontakoztatásában együttműködik a szülővel,
b) a gyermekközösség, a tanulóközösség kialakítása, fejlesztése során a szülők közösségével együttműködve végzi nevelő-oktató munkáját,
10. § (1) A gyermeknek, a tanulónak joga, hogy nevelési, illetőleg nevelési-oktatási intézményben biztonságban és egészséges környezetben neveljék és oktassák, óvodai életrendjét, iskolai tanulmányi rendjét pihenőidő, szabadidő, testmozgás beépítésével, sportolási, étkezési lehetőség biztosításával életkorának és fejlettségének megfelelően alakítsák ki.
(2) A gyermek, illetve a tanuló személyiségét, emberi méltóságát és jogait tiszteletben kell tartani, és védelmet kell számára biztosítani fizikai és lelki erőszakkal szemben. A gyermek és a tanuló nem vethető alá testi fenyítésnek, kínzásnak, kegyetlen, embertelen megalázó büntetésnek vagy bánásmódnak.
(3) A gyermeknek, tanulónak joga, hogy
a) képességeinek, érdeklődésének, adottságainak megfelelő nevelésben és oktatásban részesüljön, képességeihez mérten tovább tanuljon, valamint tehetségének felismerése és fejlesztése érdekében alapfokú művészetoktatásban vegyen részt;
e) személyiségi jogait, így különösen személyiségének szabad kibontakoztatásához való jogát, önrendelkezési jogát, cselekvési szabadságát, családi élethez és magánélethez való jogát az óvoda, az iskola, illetve a kollégium tiszteletben tartsa, e jogának gyakorlása azonban nem korlátozhat másokat e jogainak érvényesítésében, továbbá nem veszélyeztetheti a saját és társai, a nevelési-oktatási intézmény alkalmazottai egészségét, testi épségét, illetve a művelődéshez való jog érvényesítéséhez szükséges feltételek megteremtését, fenntartását;
f) állapotának, személyes adottságának megfelelő megkülönböztetett ellátásban - különleges gondozásban, rehabilitációs célú ellátásban - részesüljön, s életkorától függetlenül a pedagógiai szakszolgálat intézményéhez forduljon segítségért.
30. § (4) A gyermek, tanuló érdekében a jegyző kötelezheti a szülőt, hogy gyermekével jelenjen meg szakértői vizsgálaton, illetve a szakértői vélemény alapján gyermekét a megfelelő nevelési-oktatási intézménybe írassa be [a továbbiakban a (3) bekezdés szerint kiválasztott, illetve a (4) bekezdés szerint a jegyző által kijelölt nevelési-oktatási intézmény: kijelölt nevelési-oktatási intézmény, kijelölt óvoda, kijelölt iskola].
(7) A beilleszkedési zavarral, tanulási nehézséggel, magatartási rendellenességgel küzdő gyermek, tanuló a közösségi életbe való beilleszkedését elősegítő rehabilitációs célú foglalkoztatásra jogosult. A rehabilitációs célú foglalkoztatás a nevelési tanácsadás, az óvodai nevelés, az iskolai nevelés és oktatás keretében valósítható meg.
(8) Abban a kérdésben, hogy a gyermek, tanuló beilleszkedési zavarral, tanulási nehézséggel, magatartási rendellenességgel küzd vagy fogyatékosságban szenved, a nevelési tanácsadó megkeresésére a szakértői és rehabilitációs bizottság dönt.
35. § (3) A nevelési tanácsadás feladata a beilleszkedési zavarokkal, tanulási nehézségekkel, magatartási rendellenességgel küzdő gyermek problémáinak feltárása, ennek alapján szakvélemény készítése, a gyermek rehabilitációs célú foglalkoztatása a pedagógus és a szülő bevonásával, továbbá az óvoda megkeresésére szakvélemény készítése az iskolakezdéshez, ha a gyermek egyéni adottsága, fejlettsége azt szükségessé teszi.
83. § (1) A nevelési-oktatási intézmény a gyermekkel, a tanulóval kapcsolatos döntéseit - jogszabályban meghatározott esetben és formában - írásban közli a tanulóval, illetve a szülővel.
(2) A tanuló, a szülő, az óvoda, az iskola, a kollégium döntése vagy intézkedése, illetve intézkedésének elmulasztása (a továbbiakban együtt: döntés) ellen - a közléstől, ennek hiányában a tudomására jutásától számított tizenöt napon belül - a gyermek, tanuló érdekében eljárást indíthat, kivéve a magatartás, a szorgalom, valamint a tanulmányok értékelését és minősítését. Eljárás indítható a magatartás, szorgalom és a tanulmányok minősítése ellen is, ha a minősítés nem az iskola által alkalmazott helyi tantervben meghatározottak alapján történt, illetve a minősítéssel összefüggő eljárás jogszabályba vagy a tanulói jogviszonyra vonatkozó rendelkezésekbe ütközik.
(3) Az eljárást megindító kérelem, ha
a) egyéni érdeksérelemre hivatkozással nyújtják be, felülbírálati kérelem;
b) jogszabálysértésre hivatkozással nyújtják be, törvényességi kérelem.
(4) A fenntartó képviselője jár el, és hoz másodfokú döntést
a) a törvényességi kérelem; továbbá
b) az óvodai felvételekkel és az óvodából való kizárással, a tanulói jogviszony, valamint a kollégiumi tagsági viszony létesítésével, megszüntetésével, a tanulói fegyelmi ügyekkel kapcsolatban benyújtott felülbírálati kérelem tekintetében.
(5) A felülbírálati kérelmet - a (4) bekezdésben felsorolt felülbírálati kérelmek kivételével - az iskolaszék, illetve, ha ilyen nem működik, a nevelőtestület tagjaiból álló, legalább három tagú bizottság vizsgálja meg. A vizsgálat eredményeképpen az iskolaszék, illetve a bizottság
a) a felülbírálati kérelmet elutasítja;
b) a döntés elmulasztóját döntéshozatalra utasítja;
c) a hozott döntést megsemmisíti, és a döntéshozót új döntés meghozatalára utasítja.

•	3. A közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. tv.:
Tv. 4. § (1) A közérdekű bejelentés olyan körülményre, hibára vagy hiányosságra hívja fel a figyelmet, amelynek orvoslása, illetőleg megszüntetése a közösség vagy az egész társadalom érdekét szolgálja. Felhívhatja a figyelmet olyan magatartásra, vagy tényre is, amely jogszabályba ütközik, vagy ellentétes a szocialista erkölccsel, a szocialista gazdálkodás elveivel, illetőleg más módon sérti vagy veszélyezteti a társadalom érdekét.
Tv. 6. § Ha a közérdekű bejelentést, illetőleg javaslatot nem az elintézésre hivatott szervhez tették meg, azt nyolc napon belül oda át kell tenni. Az áttételről a bejelentőt, illetve javaslattevőt egyidejűleg értesíteni kell.

A vizsgálat megállapításai:
	Panaszos V. kerületi jegyzőhöz intézett kérelme két részre osztható, melyeknek mindegyike külön-külön eljárást igényel.
Panaszos kérelmének egyik része a magatartási problémákkal kűzdő gyermek óvodai nevelési csoportból való eltávolítására, és elkülönített foglalkoztatására vonatkozott. A kérelemnek ezt a részét az érintett nevelési-oktatási intézmény, az V. kerületi Önkormányzat Napközi-otthonos Óvodája - a kérelem V. kerületi jegyző általi áttételét követően - megválaszolta. A válaszban tájékoztatták panaszost arról, hogy mindaddig, míg a szakértői és rehabilitációs bizottság a gyermekkel kapcsolatban olyan szakvéleményt nem ad, ami az elkülönített foglalkoztatást javasolja, az intézménynek nincs joga a gyermeket a nevelési csoportból kiemelni. 
	Az óvoda panaszosnak adott válasza a hatályos jogszabályi rendelkezéseknek megfelelő, az alkotmányos előírásokkal összhangban áll. A gyermekeket megillető alapvető jogok tiszteletben tartására vonatkozó állami és állampolgári kötelességből adódóan ugyanis csak szakértői vizsgálat alapján lehet és van helye annak a megállapításnak, hogy az érintett gyermek normál közösségben nem nevelhető, figyelembe véve azt is - eltekintve a panaszban leírt esettől -, hogy bizonyos esetekben a normál közösségből való kiemelés a gyermek személyiségfejlődése szempontjából kifejezetten ártalmas is lehet. Panaszos kérelme benyújtásának időpontjában a panaszolt gyermekkel kapcsolatos szakértői vélemény még nem készült el, így a gyermek csoportból való kiemelésére sem volt lehetőség.
	Mindezek alapján megállapítom, hogy a nevelési-oktatási intézmény eljárása alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem idézett elő. Megállapítom továbbá, hogy a jegyző a panasznak a gyermek csoportból való kiemelésére vonatkozó részét a Köot. és a közérdekű bejelentésekről szóló törvény rendelkezéseinek megfelelően tette át a nevelési-oktatási intézményhez, de azzal, hogy a panaszost az áttételről nem értesítette a jogállamiság részét képező tisztességes eljáráshoz és a kérelem előterjesztéséhez való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
	Panaszos kérelmének másik részében arra kérte a jegyzőt, hogy kötelezze a problémás gyermek szülőjét, hogy gyermekével szakértői vizsgálaton vegyen részt. A jegyző panaszos kérelmére nem válaszolt, a kötelezés tárgyában határozatot nem hozott.
	A Köot. 30. §-ának (4) bekezdése a jegyzőt ruházza fel azzal a joggal, hogy a szülőt - gyermekével együtt - szakértői vizsgálaton való részvételre kötelezze. Tény, hogy a Köot-ben rögzített rendelkezés csak lehetőséget ad a jegyzőnek, az kötelező előírást nem tartalmaz. Az Alkotmány 64. §-ában deklarált kérelem előterjesztéséhez való jog alapján viszont a jegyzőnek panaszos kérelmére vagy tájékoztatást kellett volna adnia, vagy a kérelem alapján határozatot kellett volna hoznia. Tekintettel arra, hogy jelen esetben mindkettő elmaradt, megállapítom, hogy az V. kerületi önkormányzat jegyzőjének mulasztása a kérelem előterjesztéséhez való joggal összefüggésben visszásságot okozott. A panasz, ill. kérelem előterjesztéséhez való jog ugyanis a hatóságok oldaláról a kérelem, a panasz elbírálásának kötelezettségét jelenti.

Ajánlás:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. §-ában foglalt felhatalmazásom alapján a fentiekben megállapított visszásságok orvoslása érdekében az alábbi ajánlást teszem:
	Felkérem az V. kerületi Önkormányzat jegyzőjét, hogy tegyen intézkedést az állampolgári kérelmek elbírálásával, azokra vonatkozó hatósági tájékoztatásokkal, értesítésekkel kapcsolatos ügyintézői mulasztások jövőbeni elkerülése érdekében.

Budapest, 2000. november 26.

Gönczöl Katalin