OBH 1732/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr.Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása

A panaszos beadványában a szomszédja építési ügyében a zalakarosi jegyző elhúzódó eljárását, intézkedési kötelezettségének elmulasztását sérelmezte.

Mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságra lehetett következteni, az előzményi iratok megkérésével egyidejűleg tájékoztatást is kértem a jegyzőtől.

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 

- 13. § (1)  bekezdése
A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

- 57. § (5) bekezdése
A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti.

 -  2.§ (1) bekezdése 
A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam, mely magában foglalja a jogbiztonság követelményét is.

Alkalmazott jogszabályok: 

- 1964. évi III. törvény az építésügyről (továbbiakban Ét.)
- 12/198. (XII.30.) ÉVM rendelet az építési és használatbavételi engedélyezési eljárásról       	    (továvviakban rendelet)
- 1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (továbbiakban Áe.)

Megállapított tényállás: 

Panaszos szomszédjának kérelmére  az építésügyi hatóság 1996-ban építési engedélyt adott üdülő épület bővítésére. Panaszos fellebbezésére,  amelyből kiderült, hogy építtető jogerős építési engedély nélkül kezdte meg a kivitelezést, az engedélyt a Zala Megyei Közigazgatási Hivatal mint másodfokú hatóság megsemmisítette és egyben az engedély nélküli építkezés ügyében rendelte el eljárás lefolytatását 1996. október 21-én kelt határozatával. A zalakarosi jegyző csak 1997. októberében hozott határozatot. Ezt a panaszos megfellebbezte és a másodfokú hatóság ismételten megsemmisítve a határozatot, új eljárás lefolytatását rendelte el. A új eljárás során a jegyző 1998. júliusában döntött. A határozat - amelyben bizonyos munkálatok elvégzésére kötelezték az építtetőt - első fokon jogerőre emelkedett. A kötelezett nem teljesített, ezért bejelentés alapján végrehajtási pénzbírságot szabott ki vele szemben  a jegyző. A hatóság a helyszínen ellenőrizte a teljesítést, amit megfelelőnek talált.A jegyző nem döntött a benyújtott kizárási kérelem tárgyában sem. A panaszos a teljesítést nem fogadta el, ezért fordult beadvánnyal az országgyűlési biztoshoz., kifogásolva az építésügyi hatóság, valamint a jegyző eljárását.
 
Panaszos szabálysértési feljelentéssel is élt szomszédja ellen, amely alapján a jegyző tárgyalás nélkül pénzbírsággal sújtotta az engedély nélkül építkezőt építésügyi igazgatás szabályainak megszegése miatt.

A vizsgálat megállapításai: 

A panaszos fellebbezését elbíráló másodfokú határozattal elrendelt építésrendészeti eljárást, majd az ismételten elrendelt új eljárást  a zalakarosi jegyző hosszú hónapokon keresztül nem folytta le, így többszörösen túllépte az Áe. 15. § (1) bekezdésében előírt 30 napos ügyintézési határidőt. A jegyző azzal, hogy nem hozta meg döntését a fenti időn belül, s nem élt az ügyintézési határidő  - szintén az Áe-ben biztosított - meghosszabbításának  lehetőségével sem, mind a panaszost, mind az építtetőt jogbizonytalanságban tartotta huzamos időn keresztül, valamint megfosztotta az eljárás érintettjeit az Alkotmányban biztosított jogorvoslat lehetőségétől, visszásságot okozott. A rendelkezésre álló iratokból kitűnik, hogy a panaszos a teljesítéssel szembeni kifogását nem jelezte, a jegyző arról csak megkeresésemből szerzett tudomást. Az iratok megküldése előtt ismételt helyszíni szemlét tartott az építésiügyi hatóság, ellenőrizve a panaszban foglaltakat, azaz, hogy az építési tervdokumentációban fürdőszobának jelölt helyiség valóban annak lett -e kialakítva. A szemléről fényképeket készített a hatóság. Ezek szerint a mellékhelyiséget rendeltetésszerűen használják, az ablakot az engedélyezett méretre visszaalakították, az a szobából nem nyitható. 
A panaszos szabálysértési feljelentésére a jegyző szintén túllépve az ügyintézési határidőt  (a megyei közigazgatási hivatal felszólítására )intézkedett. Tekintettel arra, hogy a szabálysértési hatóság határozata meghozatala óta több mint egy év eltelt., az Obtv 17. § (4) bekezdésében foglalt vizsgálati lehetőséget kizáró előírás miatt azt nem vizsgáltam. A jegyző azzal, hogy bár a feljelentés benyújtását követően hónapokkal később hozta meg elmarasztaló határozatát, a jogbizonytalansággal megvalósuló alkotmányos joggal összefüggésben okozott vissásságot saját hatáskörében megszűntette.
A jegyző megkeresésemre vizsgálatot tartott a határidő mulasztások miatt, s megállapította annak valóságát. Ugyanakkor arra a következtetésre jutott, hogy munkatársa leterheltsége okozta a mulasztást. A jegyző arról is tájékoztatott, hogy 1999-ben az Önkormányzatnál átfogó vizsgálatot fog tartani a a leterheltség és létszámgond megoldása érdekében, amely eredménye képpen valószínűleg a hivatali munkában a jövőben hasonló mulasztás nem fog előfordulni. A panaszos elfogultsági indítványát nem tartotta indokoltnak, ezért nem jelölt ki más ügyintézőt az építésügyi eljárásban.
A panaszos által előterjesztett költségmegtérítési kérelem és kizárási índítvány azonban a mai napig nem került elbírálásra.
Figyelemmel arra, hogy az építésügyi eljárás lezárult, az ügyintéző kizárására vonatkozó kérelem határozatban való elbírálása mára már okafogyottá vált. Ugyanakkor szükségesnek tartom a jegyző figyelmét felhívni arra, hogy az Áe. 19. § (3) bekezdésében  említett kizárási ok fennállása esetén más ügyintéző kijelölésével teljesíthető az indítvány, míg ha azzal nem ért egyet a közigazgatási szerv vezetője, úgy  határozatot kell hoznia, biztosítva ezzel a jogorvoslat igénybevételének lehetőségét.
A költségtérítési kérelemben szintén határozatot kell hozni az Áe. 42.  (1) bekezdése  alapján, mely szerint a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
Figyelemmel arra, hogy a jegyző belső vizsgálatot indított a konkrét ügy kapcsán, megállapította a mulasztást és annak eredményeként általános vizsgálatot  és munkaszervezési tematikát kíván végezni, a konkrét ügyben az alábbi ajánlást teszem:
Felkérem Zalakaros Önkormányzat  jegyzőjétt, hogy 
1.) a hivatalában 1999. évre tervezett vizsgálata eredményéről és az annak alapján tett intézkedéseiről tájékoztasson
2.) a panaszos költség megtérítése iránti kérelmét haladéktalanul bírálja el.
3.) hívja fel munkatársai figyelmét a hatályos jogszabályok fokozott megtartására, s amennyiben szükséges, éljen az ügyintézési határidő jogszabályban megengedett meghosszabbításának lehetőségével, az ügyfél egyidejű értesítése mellett.

Budapest, 1999. szeptember 28.

Gönczöl Katalin