OBH 1728/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Tárgy: Közszolgáltató mulasztása
Üi: dr Kiss A.

Az eljárás megindulása:
	Panaszos hivatalomhoz intézett levelében leírta, hogy tüdőszűrés elvégzése miatt jelentkezett a IX. ker. Bakáts utcai szűrő-állomáson. Személyes tárgyait a röntgen vizsgálat idejére az öltözőben hagyta, ahonnan azokat egy ismeretlen férfi eltulajdonította. Panaszos véleménye szerint az eset megelőzhető lett volna, ha az öltöző ajtaja kívülről nem, csak belülről lett volna nyitható, így a történtek tekintetében mulasztás terheli a tüdőszűrő állomást is. Panaszával megkereste az érintett egészségügyi intézményt, de ott elutasították.
	A panasz alapján alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:
	Panaszos a tüdőszűrő állomás öltöző helyiségében egy székre rakta le felsőruházatát és a nála lévő csomagokat. Amikor a röntgen helyiségben tartózkodott, egy ismeretlen férfi kinyitotta az öltöző ajtaját, és panaszos válltáskájával a kezében elrohant. Az esetet a váróhelyiségben többen is látták. Panaszos azonnal feljelentést tett az illetékes rendőrkapitányságon. Panaszos véleménye szerint azonban az eset bekövetkeztében az is közrejátszott, hogy az öltöző ajtaja kívülről, a váróhelyiségből nyitható, ezért kárigénnyel kereste meg a Szent István Kórház főigazgatóját. A kórház jogi képviselője azzal utasította el panaszos kérelmét, hogy "a bűncselekmény elkövetése a kórház részéről elháríthatatlan."

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

•	1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

•	2. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.:

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A vizsgálat megállapításai:
	Annak eldöntése, hogy a tüdőszűrő állomást az eset bekövetkezte miatt terheli-e kártérítési kötelezettség vagy sem bíróság hatáskörébe tartozik, így a panaszt ebben a vonatkozásban nem vizsgáltam. Vizsgálatom szempontjából annak volt jelentősége, hogy mennyire állapítható meg ok-okozati összefüggés a vagyon elleni cselekmény elkövetésének lehetősége, és az egészségügyi intézmény öltözőjébe való ki- és belépés módja között. 
A panaszos válltáskájának eltulajdonítását lényegesen megkönnyítette az, hogy a szűrő állomás öltözőjének ajtaja kívülről bármikor kinyitható. Az egészségügyi vizsgálat elvégzésekor az öltözőben hagyott vagyontárgyak eltulajdonítását az egészségügyi intézmény valóban nem tudja megakadályozni, de az öltözőbe való ki- és belépés módjának megváltozatásával megnehezíteni igen. A tulajdonhoz való jog biztosítása magában foglalja annak védelmét is, ami nem csak a hatóságok, bíróságok, hanem valamennyi közintézmény kötelessége az alapfeladatához igazodó mértékben. A tulajdonhoz való jogból adódóan tehát egy egészségügyi intézménytől az is elvárható, hogy az egészségügyi vizsgálat elvégzése alatt az öltözőben hagyott tárgyak nagyobb biztonsága érdekében az öltöző ajtaját csak belülről teszi nyithatóvá. Természetesen  ezzel a megoldással sem küszöbölhető ki teljes mértékben a vagyon elleni szabálysértések és bűncselekmények elkövetése - például, ha több személy tartózkodik egy öltöző helyiségben, előfordulhat, hogy míg az egyikük a vizsgálaton vesz részt, addig a másik az ott hagyott vagyontárgyak valamelyikét eltulajdonítja -, de lehetőségük csökkenthető. Megállapítom tehát, hogy a tüdőszűrő állomás öltözőajtajának kívülről való nyithatósága, és jelen esetben a vagyon elleni cselekmény elkövetésének lehetősége között közvetett ok-okozati összefüggés állt fenn, és ez a közvetett összefüggés is megalapozza a tulajdonhoz való jog veszélyeztetését. Az egészségügyi intézmény az  öltözőbe való ki- és belépés ilyen módjának megengedésével veszélyezteti az egészségügyi vizsgálaton részt vevő állampolgárok tulajdonhoz való jogát, ezért azzal összefüggésben visszásságot okoz.

Ajánlás:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. §-ába foglalt felhatalmazásom alapján a megállapított visszásság orvoslása érdekében az alábbi kezdeményezést teszem:
	Felkérem a Fővárosi Szent István Kórház főigazgatóját, hogy a tüdőszűrő állomás öltözőjébe való ki- és belépés módját, az öltözőben hagyott vagyontárgyak nagyobb biztonsága érdekében, alakítsa át.

Budapest, 2000. október 19.

Gönczöl Katalin