OBH 1681/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Tárgy:  A  Budapest II. ker. Fillér utcai 
Általános Iskola megszüntetése
Az eljárás megindulása

A Budapest II. ker. Fillér utcai Általános Iskola tanulói és szüleik fordultak panasszal az országgyűlési biztoshoz az iskola tervezett jogutód nélküli megszüntetése, illetve a tanulóknak másik iskolába történő átirányítása miatt.

Az ügyben az Alkotmány 70/F. § -ban biztosított művelődéshez való alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot indítottam, és a vizsgálat során megkerestem az önkormányzat polgármesterét. A beszerzett információk alapján a következő tényállást állapítottam meg.

A tényállás

A Budapest II. ker. önkormányzat a csökkenő gyermeklétszám miatt alacsony kihasználtságú intézmények gazdaságtalan működésére tekintettel a közoktatás racionalizálását vette tervbe. Ennek keretében a Fillér utcai Általános Iskola - mint önálló intézmény - megszüntetésére,  tettek javaslatot a képviselőtestület 1999. április 6-i ülésére. A tervezet szerint megszüntetésre kerül a Marczibányi István Általános Iskola is, és mindkettő összevonásra kerül a Kodály Zoltán Általános Iskola és Gimnáziumban mint jogutód intézményben. Az előterjesztés szerint még évekig a korábbi épületekben is folyna az oktatás, csak mint tagiskola működne.

Az önkormányzat a koncepcióról az érintetteket 1999. március 23-án tájékoztatta, és az iskolai közösségek véleményét kikérte az előterjesztés 1999. április 6-i közgyűlés előtti testületi megvitatását megelőzően.

Az érintettek ellenérvként felhozták, hogy az önkormányzat jól, és gazdaságosan működő intézményt kíván megszüntetni. Álláspontjuk szerint az önkormányzat eljárása üres formaságnak tekinti a demokratikus elveket és jogszabályokat, mivel a rendelkezésre álló két hét nem elegendő arra, hogy az érdemi egyeztetést az intézmények szakmai közösségével, a szülői szervezetekkel, és a diákönkormányzattal le lehetne folytatni. Tovább az előterjesztés hiányos, illetve megtévesztő adatokat tartalmaz. Az érintettek a kérdés testületi tárgyalásának napján tüntetést is szerveztek.

A képviselőtestület 1999. április 6-i ülésén a polgármester az előterjesztésnek az összevonására vonatkozó részét visszavonta, így a Fillér utcai Általános Iskola megszüntetése nem került napirendre. Az önkormányzat az oktatási intézményhálózat korszerűsítésére vonatkozó koncepció felülvizsgálatára szakmai egyeztető bizottságot hozott létre.

A panasz a fentiek alapján okafogyottá vált, ezért a további vizsgálatról csak azért intézkedtem, mert a panaszos a képviselőtestület 1999. április 6-i ülésén meghozott 115/1999. és 116/1999. számú határozatok ellen is panaszt jelentett be a hivatalomnál. 

A panaszolt határozatokban az önkormányzat az általános iskolákban első évfolyamon 27 tanulócsoport indítását engedélyezte, és a csoportok minimális létszámát 24, maximumát 30 tanulóban határozta meg. 

A kifogásolt határozatok vizsgálatát a Fővárosi Közigazgatási Hivatal is elvégezte, annak eredményeként felszólította a képviselőtestületet a törvénysértőnek minősített határozatok visszavonására, de a címzett annak nem tett eleget, ezért bírósági keresetet nyújtott be. 

A Közigazgatási Hivatal az önkormányzattól kapott tájékoztatásból megállapította, hogy a beiskolázás rendben megtörtént, az osztályok létrehozásakor a törvényben meghatározott mértéket az iskolák nem lépték túl, ezért a keresetet okafogyottság miatt visszavonta.

A vizsgálat jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül, b) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat, c) az önkormányzat törvényben meghatározott feladatainak ellátásához megfelelő saját bevételre jogosult, továbbá e feladatokkal arányban álló állami támogatásban részesül,

70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.  (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Köot.) 

102. § (3) A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek, az iskolai diákönkormányzatnak  a véleményét.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálatom megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat mint fenntartó nagyfokú önállósággal bír az intézményi struktúra kialakításában, szervezésében. Döntéseit a csökkenő gyermeklétszám miatt összességében alacsony kihasználtságú intézmények gazdaságtalan működése indokolja. A vizsgálat folytatása mellett döntöttem, mert felmerült annak a lehetősége, hogy az önkormányzat a tanulók művelődéshez való jogát korlátozza.

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. tv. 8. § (1) bek. szerint az önkormányzatnak a helyi közszolgáltatások körében kell gondoskodnia az alapfokú oktatásról.

Az önkormányzat döntése kizárólag törvényességi, és alkotmányossági okból vizsgálható felül. A gazdálkodás körében hozott döntését célszerűségi szempontból felülbírálni egyetlen szervezetnek sincs törvényben biztosított joga. A törvényességi ellenőrzés keretében a Fővárosi Közigazgatási Hivatal felülvizsgálta a képviselőtestület határozatát a beiskolázási létszámok ügyében, és megállapította, hogy az sérti  a Köot. szabályait, továbbá az intézményi önállóságot, és az intézményvezetők hatáskörét.

A Köot. 3. számú melléklete meghatározza az osztályok szervezésének módját: 1. Az iskolai osztályokat oly módon kell megszervezni, hogy az iskolai osztályba felvett tanulók száma ne lépje túl a maximális létszámot. (A maximális létszám az 1-6. évfolyamon 26 fő, a 7-10. évfolyamon pedig 33 fő.) 7. Az iskolai osztályokra megállapított maximális létszámot legfeljebb 20 %-kal át lehet lépni a tanítási év indításánál, ha az iskolában az adott évfolyamon csak egy iskolai osztály indul; továbbá a tanítási év során abban az esetben, ha új gyermek, tanuló átvétele miatt indokolt.

A két határozat együttesen azt a hatást éri el, hogy az iskolák a körzethatáron belül lakó tanulók kötelező felvételén túl minimális üres kapacitással rendelkeznek, így a kerületen kívüli bejáró első osztályos tanulók felvételének korlátozását eredményezi. Azokban az iskolákban ahol csak 1 első osztály indult, nem eredményezett törvénysértést az önkormányzat rendeletében meghatározott 30 fős maximum. Az 1990. évi LXV. törvény 8. § (1) bekezdése szerint a települési önkormányzat a helyi közszolgáltatások körében csak a település lakói számára köteles az alapfokú oktatásról gondoskodni.

A művelődéshez való jog az alkotmányban biztosított alapjogok második generációjaként ismert jogok csoportjának része, olyan társadalmi konszenzuson alapuló érték, amely államcélként fogalmazódik meg. Az állam törvényekben vállalt feladatának ellátását - helyi szinten - az önkormányzatok közreműködésével valósítja meg azáltal, hogy biztosítja - többek között - az ingyenes és kötelező általános iskola igénybevételének lehetőségét. 

Tekintettel arra, hogy a panasz kérdésében bírósági eljárás volt folyamatban, a vizsgálatot felfüggesztettem. A kereset visszavonására tekintettel azonban az eljárás folytatásának nem lenne akadálya, de a megkeresésemre adott válaszokból megállapítottam, hogy a tanévkezdés rendben megtörtént, ezért az eljárás álláspontom szerint is okafogyottá vált, ezért a további vizsgálatot alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság hiányára tekintettel megszüntetem.

Budapest, 1999. szeptember 23.

Gönczöl Katalin