OBH 1647/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A hatgyermekes panaszos beadványában előadta, hogy vidékre költözésük óta a családot, elsősorban gyermekeit az iskola és a gyámhatóság részéről folyamatos zaklatások érték. Panaszában a hatóságok eljárását sérelmezte. 

A megállapított tényállás
	A rendelkezésemre álló iratokból megállapítottam, hogy a hatgyermekes család 1993-ban a fővárosból vidékre költözött. Budapesti lakásukat eladták, vidéken házat vettek, gazdálkodni kezdtek.
	1997-ben a szülők ellen tankötelezettség elmulasztása miatt szabálysértési eljárás indult. A szülőket figyelmeztették, kilátásba helyezték, hogy legközelebb pénzbírságot szabnak ki rájuk és kezdeményezik a gyámhatóság intézkedését.
	A családdal a gyermekjóléti szolgálat 1998. februárjában egy családi viszály után kezdett el foglalkozni. A családot ettől kezdve a gyermekjóléti alapellátás keretében gondozták. A gyermekek nevelésének elhanyagolása, sorozatos iskolai mulasztásaik és a szülők közötti feszültségek miatt a családgondozó a gyermekek védelembe vételét javasolta.
	A jegyző a kiskorúakat védelembe vette, felkérte a családgondozót, tegyen meg mindent annak érdekében, hogy a kiskorúak továbbra is a saját családjukban nevelkedhessenek. A határozatban kötelezték az anyát, hogy egyik különösen problémás gyermekével jelenjen meg a nevelési tanácsadó pszichológusánál, a szülőket pedig arra, hogy egészségi állapotuk helyreállítása érdekében keressék fel a háziorvost. Ennek oka az anya egyre romló idegállapota és az apa alkoholizmusa volt. A szülők a határozat egyik rendelkezésének sem tettek eleget.
	1999. februárjától a tanköteles gyerekek nem jártak iskolába, a szülők a jegyző idézésére nem jelentek meg a polgármesteri hivatalban, a kirótt szabálysértési bírságot nem fizették ki. A családot meglátogató pedagógust nem engedték be a lakásba, a felajánlott segítséget zaklatásnak tekintették.
	Mivel a szülők sem a pedagógusokkal, sem a családgondozóval nem működtek együtt, gyermekeiket nem engedték iskolába, ezzel súlyosan veszélyeztették a kiskorúak értelmi fejlődését, ezért a gyámhivatal a gyermekeket 1999. áprilisában ideiglenes hatállyal átmeneti otthonba helyezte.
	A szülőket az ideiglenes hatályú beutalás felülvizsgálata ügyében tartott tárgyalásra meghívták, egyikük sem ment el. Az apát többszöri megkeresés után sikerült nyilatkoztatni, ő hozzájárult gyermekei átmeneti nevelésbe vételéhez. Az anya nem volt hajlandó együttműködni a gyámhivatallal. A rokonok körében nem találtak a gyermekek nevelésére alkalmas. és azt vállaló személyt, ezért a kiskorúakat 1999. júniusában átmeneti nevelésbe vették, a gyermekvédelmi szakszolgálat javaslatára nevelőszülőhöz helyezték.
	A gyermekvédelmi törvény szerint az átmeneti nevelésbe vétel feltételeinek fennállását a gyámhivatalnak felül kell vizsgálnia és ennek alapján kell döntenie az egyéni elhelyezési terv fenntartásáról vagy módosításáról. A gyámhivatal folyó év júliusában tárgyalást tartott a kiskorúak átmeneti nevelésébe vételének felülvizsgálatáról.
	A panaszos és gyermekei az átmeneti nevelésbe vétel megszüntetését kérték. A gyermekek édesanyjukhoz szerettek volna menni. Apja közölte, hogy két hónapja feleségétől szülei házába költözött, amennyiben a gyámhivatal személyét és körülményeit alkalmasnak találna gyermekei nevelésére, akkor ő vállalna azt.
	A nevelőszülő a panaszossal nem tudott a gyermekek nevelése érdekében együttműködni, ezért kérte a gyermekek gondozási helyének megváltoztatását.
	A területi gyermekvédelmi szakszolgálat és a gyermekjóléti szolgálat az panaszos gyenge idegállapota, rapszodikus viselkedése és az apa alkoholizmusa miatt a kiskorúak átmeneti nevelésbe vételének fenntartását javasolta.
	A gyámhivatal kezdeményezte a szülők és a kiskorúak pszichiátria szakértői vizsgálatát ezzel egyidejűleg az átmeneti nevelésbe vétel felülvizsgálatával kapcsolatos eljárását felfüggesztette. A szakértőtől többek között a szülők nevelési alkalmasságának vizsgálatát, a panaszos cselekvőképességének véleményezését kérték. A szakértői véleményt a gyámhivatal néhány nappal ezelőtt megkapta, a pszichológus egyelőre, a panaszos idegállapota miatt nem javasolja a gyermekek családba való visszahelyezését. A gyermekek új gondozási helyére tett javaslatot a gyermekvédelmi szakszolgálattól még nem kapták meg.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
68. § (1) Ha a szülő a gyermek veszélyeztetettségét az alapellátások önkéntes igénybevételével megszüntetni nem tudja vagy nem akarja, de alaposan feltételezhető, hogy segítséggel a gyermek fejlődése a családi környezetben mégis biztosítható, a települési önkormányzat jegyzője a gyermeket védelembe veszi.
(2) A védelembe vétellel egyidejűleg a gyermek gondozásának folyamatos segítése és ellátásának megszervezése, a szülői nevelés támogatása érdekében a települési önkormányzat jegyzője a gyermek részére a gyermekjóléti szolgálat családgondozóját rendeli ki, és szükség esetén...b) kötelezi a szülőt, hogy gyermekével keressen fel valamely családvédelemmel foglalkozó személyt vagy szervezetet,
72. § (1) Ha a gyermek felügyelet nélkül marad, vagy testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését családi környezete súlyosan veszélyezteti és emiatt a gyermek azonnali elhelyezése szükséges, a települési önkormányzat jegyzője, a gyámhivatal, valamint a bíróság, a rendőrség, az ügyészség, a büntetés-végrehajtási intézet parancsnoksága (a továbbiakban: beutaló szerv) a szakellátás keretében a gyermeket ideiglenesen...b) a legközelebbi ideiglenes gondozási feladatokat is ellátó nevelőszülőnél, vagy ha erre nincs lehetőség, gyermekotthonban vagy más bentlakásos intézményben
76. § (1) A gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezést megszünteti, ha...b) a gyermeket átmeneti nevelésbe veszi,
77. § (1) A gyámhivatal a gyermeket átmeneti nevelésbe veszi, ha a gyermek fejlődését a családi környezete veszélyezteti, és veszélyeztetettségét az alapellátás keretében biztosított szolgáltatásokkal, valamint a védelembe vétellel nem lehetett megszüntetni, illetve attól eredmény nem várható, továbbá, ha a gyermek megfelelő gondozása a családján belül nem biztosítható. Az átmeneti nevelésbe vétellel egyidejűleg a gyámhivatal a gyermeket nevelőszülőnél vagy - ha ez nem lehetséges - gyermekotthonban, illetve más bentlakásos intézményben helyezi el és gyámot (hivatásos gyámot) rendel.
79. § (1) A gyámhivatal az átmeneti nevelésbe vétel feltételeinek fennállását a gyám (hivatásos gyám) tájékoztatása alapján évente felülvizsgálja, és ennek során dönt az egyéni elhelyezési terv fenntartásáról vagy módosításáról.
(2) A gyámhivatal a szülő kérelmére vagy hivatalból a gyermek átmeneti nevelésbe vételét megszünteti, ha annak okai már nem állnak fenn.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
37. § (1) Ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a közigazgatási szerv az eljárást felfüggeszti.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy az ügyben eljáró szervek a jogszabályi előírásoknak megfelelően, a gyermekek érdekét szem előtt tartva jártak el. Természetes, hogy a kiskorú gyermekek ragaszkodnak édesanyjukhoz, szeretnének saját családjukban nevelkedni. A panaszos anya is ugyanezt szeretné, mégis mindenfajta együttműködést megtagadott az iskolával és a gyámhivatallal, ezért a gyámhivatal - miután a család gondozása nem vezetett eredményre - a gyermekek értelmi fejlődése érdekében a gyermekeket átmeneti nevelésbe vette.
	Az átmeneti nevelésbe vétel felülvizsgálatakor a szakemberek véleménye az volt, hogy a panaszos pszichés állapota miatt egyelőre nem alkalmas gyermekei nevelésére, ennek bizonyítására - helyesen - a gyámhivatal vezetője szakértői vizsgálatot rendelt el.
	Az átmeneti nevelésbe vétel fenntartásáról a gyámhivatal a szakértői vélemény és a jövendő gondozási helyre tett javaslat birtokában tud csak dönteni.
	Fentiek alapján megállapítottam, hogy a kiskorúak átmeneti nevelésbe vétele alkotmányos jogaikat nem sértette, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 17.§ (1) bekezdése alapján a vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2000. augusztus 16.

Gönczöl Katalin