OBH 1413/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

A panaszosok a beadványukban sérelmezték, hogy az önkormányzat elutasította jövedelempótló támogatás iránti kérelmüket. 

Megállapított tényállás

A vizsgálat során tájékoztatást kértem az érintett önkormányzattól a jövedelempótló támogatás elutasításával kapcsolatban. Panaszos és élettársa 1998. március 16-án adták be a jövedelempótló támogatás iránti kérelmüket, melyhez csatolták a szükséges jövedelem- és vagyonnyilatkozatot és egyéb igazolásokat. Az önkormányzat ügyintézője április 2-án és május 15-én környezettanulmányt végzett a panaszosok lakásán. A kérelmezők nem tartózkodtak a lakásban, a környezettanulmányt végző ügyintéző az információkat a szomszédoktól és a házfelügyelőtől kapta. Ezek szerint a lakást a panaszosok egy betéti társaságnak adták bérbe. A panaszosok május elején nyilatkoztak arról, hogy a lakásukat egy ismerősüknek adták kölcsön, aki a lakásfenntartás költségeinek fizetése ellenében tartózkodik ott. Rossz anyagi helyzetük miatt a lakás fenntartását más módon megoldani nem tudták. Jövedelmük a lakás kölcsönadásából nem származott. Nyilatkozott a lakásban lakó is arról, hogy az ott tartózkodásért bérleti díjat nem fizet. A polgármester május 11-én meghozta elutasító határozatát. Indoklásában arra hivatkozott, hogy a kérelmezők a lakást bérbe adták, ebből jövedelmük származott, melyet azonban eltitkoltak. 

Panaszosok fellebbeztek a döntés ellen, mivel állításuk szerint a lakás kölcsönadásából jövedelmük nem származott. Az ott tartózkodó ígérete ellenére a lakásfenntartás költségeit sem fizette be teljes egészében. A Képviselő-testület a fellebbezést arra hivatkozva utasította el, hogy a kérelmezők a lakást bérbe adták, az ebből származó jövedelmet pedig eltitkolták. Mivel a lakáshasznosításból származó jövedelemről az ügyfelek nem nyilatkoztak, így az eljárás során az egy főre eső havi jövedelem nem volt megállapítható.

A panaszos élettársa a vizsgált elutasítás óta új lakóhelyre költözött és az eljárásra illetékes önkormányzat megállapította számára a jövedelempótló támogatást.

Alkalmazott jogszabály
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
10. § (1) A szociális ellátásra való jogosultság elbírálásához a kérelmező kötelezhető arra, hogy családja vagyoni, jövedelmi viszonyairól nyilatkozzék, illetve azokat igazolja.
(2) A szociális hatáskört gyakorló szervek megkeresésére a fővárosi (megyei) adó- és pénzügyi ellenőrzési hivatal 15 napon belül köteles közölni a szociális ellátást igénylő személyi jövedelemadójának alapját.

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 2. § (1) "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

Alkotmány 70/E. § "(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szerint a közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. A tényállás tisztázása során az eljáró szerv kötelezettsége, hogy feltárja az ügy eldöntése szempontjából jelentős tényeket és körülményeket. Mindez feltétele a megalapozott határozat meghozatalának. A bizonyítandó tények megismerése nem egyszerű értesülés-szerzés, vagy tájékozódás, a döntés alapja csak a teljes bizonyítás lehet, az eljáró szervnek lehetőleg teljes bizonyosságot kell szereznie a releváns tények fennállásáról, vagy hiányáról. Ha a hatóságnak nem áll a rendelkezésére közvetlen bizonyíték, akkor a következtetése csak abban az esetben megnyugtató, ha az ellentétes lehetőségek teljesen kizárhatóak.  

A vizsgált esetben a szomszédoktól a környezettanulmány során kapott tájékoztatás és az ügyfelek által benyújtott igazolások, illetve nyilatkozatok álltak az önkormányzat rendelkezésére. Az ügyfelek a jövedelem- és vagyonnyilatkozatukban nem tettek említést a lakás kiadásából származó jövedelemről, nyilatkozataikban pedig kifejezetten tagadták ezt a tényt. Amennyiben az eljáró szerv az ügyfél jóhiszeműségét kétségbe vonja, a rosszhiszeműség bizonyításának kötelezettsége őt terheli. Az önkormányzat nem fogadta el valósnak az ügyfelek nyilatkozatát, ennek ellenére nem bizonyította kétséget kizáróan azt a tényt, mellyel az elutasítást indokolta, hiszen mindössze a szomszédok feltételezésére alapozva utasította el a kérelmeket, mely egy jövedelemadatra vonatkozóan nem tekinthető elégséges bizonyítéknak. 

Az önkormányzat elutasító határozatának meghozatala előtt tehát nem derítette fel az ügy eldöntése szempontjából jelentős tényeket, nem tisztázta maradéktalanul a tényállást, és így határozata nem tekinthető megalapozottnak. Az Alkotmánybíróság több határozatában kifejtette, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság és ez megköveteli az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát. Alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák, a jogintézmények csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan. Az országgyűlési biztosok gyakorlatában a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben akkor állapítható meg visszásság, ha az eljárási normák megsértése az ügyfél érdeksérelmével, vagy más alkotmányos jogának sérelmével járt. A vizsgálat esetben az önkormányzat eljárásával megsértette az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit és ezzel a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével és - mivel a tényállás felderítetlensége folytán a panaszos nem juthatott hozzá az őt esetleg megillető támogatáshoz és ezért ellátatlanul maradt - a szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:

Az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság jövőbeni elkerülése érdekében az önkormányzat tartsa be az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályait és a határozat meghozatala előtt derítse fel maradéktalanul a tényállást.

Az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében az önkormányzat vizsgálja meg a panaszos segélyezési lehetőségét. 

Budapest, 2000. február 16. 

Dr. Polt Péter