OBH 1402/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatalában rögzített panaszbeadványában azt sérelmezte, hogy 1997. júliusában vásárolt budapesti ingatlana tulajdonjogának az ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzését - 1999. március 10. napjáig a Fővárosi Kerületek Földhivatala - nem teljesítette. 

Mivel a rendelkezésemre álló iratok alapján a jogbiztonság (Alkotmány 2. § (1) bekezdés) valamint a tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. § (1) bekezdés) megsértésére lehetett következtetni, vizsgálatot rendeltem el. 

Az ügy tisztázása céljából megkerestem a Fővárosi Kerületek Földhivatalának vezetőjét, aki megkeresésemet határidőben teljesítette.

Megállapított tényállás

Panaszos 1997. július 29-én kelt adásvételi szerződéssel megvásárolta a Budapest II. kerület 54491/3. helyrajzi számú ingatlant, és a vásárlást követő 30 napon belül kérelemmel fordult a Fővárosi Kerületek Földhivatalához, az ingatlan tulajdonának nevére történő bejegyzése iránt. Panaszos állítása szerint: "a kért bejegyzés iránti érdeklődésére azt közölték vele, hogy az ügyben nem ügyfél, ezért nem kapott írásban választ a beadványára", s mivel a bejegyzés iránti kérelmének teljesítése 1999. III. 10. napjáig sem történt meg, ezért az Országgyűlési Biztosok Hivatalához fordult panaszbeadványával, s vizsgálat elrendelését kérte.  

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1972. évi 31. sz. törvényerejű rendelet (tvr.) 14. § (1) bekezdés szerint "Az ingatlanhoz kapcsolódó jog vagy tény keletkezését, módosulását, illetve megszűnését kérelemre kell bejegyezni."

A (2) bekezdés azt rögzíti, hogy "A bejegyzést a jogszabályban meghatározott határidőn belül - ha jogszabály másként nem rendelkezik, vagy a felek megállapodásából más nem következik - az köteles kérni, aki ezáltal jogosulttá válik. Kérheti a bejegyzést az is, akinek ez a bejegyzett jogát érinti."

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 2. §-ának (7) bekezdése rögzíti: "A közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik."

Az Áe. 3. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy: "A közigazgatási szerv eljárása során államigazgatási ügyben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni."

A (3) bekezdés kimondja: "E törvény alkalmazása szempontjából államigazgatási ügy minden olyan ügy, amelyben a közigazgatási szerv az ügyfelet érintő jogot vagy kötelességet állapít meg, adatot igazol, nyilvántartást vezet, vagy hatósági ellenőrzést végez."

A (4) bekezdés azt írja elő: "Ügyfél az a magánszemély, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, amelynek jogát vagy jogos érdekét az ügy érinti. Az ügyfél jogai megilletik azt a szervet, amelynek feladatkörét az ügy érinti."

A (6) bekezdés rögzíti: "Ezt a törvényt a honvédelmi, a külkereskedelmi igazgatási, a társadalombiztosítási, családtámogatási, az adó-, jövedéki és vámigazgatási és az iparjogvédelmi ügyekben, továbbá a tisztességtelen piaci magatartás tilalmáról és a versenykorlátozásról, az árak megállapításáról, a biztosítóintézetekről és a biztosítási tevékenységről, a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról, az értékpapírok forgalomba hozataláról, a befektetési szolgáltatásokról és az értékpapír-tőzsdéről, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztárakról, valamint a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló törvényben meghatározott, valamint az atomenergia alkalmazása körébe tartozó tevékenységekre vonatkozó ügyekben akkor kell alkalmazni, ha jogszabály másként nem rendelkezik."

A (7) bekezdés arról rendelkezik: "E törvény hatálya a szabálysértési és az állampolgársági eljárásra nem terjed ki."

A (8) bekezdés úgy szól, hogy: "A (6) és (7) bekezdésben nem említett államigazgatási eljárásokra vonatkozó jogszabályok e törvény rendelkezéseitől csak akkor térhetnek el, ha ezt e törvény megengedi."

Az Áe. 4. §-ának (1) bekezdése kimondja: "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja."

Az Áe. 15. §-ának (1) bekezdése azt rendeli, hogy: "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."

A vizsgálat megállapította, hogy a felhívott jogszabályok rendelkezéseinek mellőzésével a Hivatal panaszos bejegyzés iránti kérelmét nem intézte el, döntést nem hozott. S mivel a Hivatal az ügyintézésre nyitva álló határidőben döntést nem hozott, megsértette a jogbiztonság alkotmányos elvét. Mint az Alkotmánybíróság 72/1995. (XII.15.) ÁB határozatának indokolása II/2. pontjában kifejtette "A közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége van.

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon."

A vizsgálat azt is megállapította, hogy a Fővárosi Kerületek Földhivatala mulasztásával nemcsak a jogbiztonság alkotmányos elvét (Alkotmány 2. § (1) bekezdés) sértette meg, hanem e mulasztása sérti panaszos tulajdonhoz való jogát (Alkotmány 13. § (1) bekezdés) is.

A vizsgálat rögzíti, hogy az Országgyűlési Biztosok Hivatala vezetőjének 1999. V.     2-án kelt megkeresésére a Fővárosi Földhivatal vezetője 1999. V. 20-án kelt levelében azt közölte, hogy panaszos beadványában foglaltakat megvizsgálta, illetve, hogy a Budapest II. kerület 5449/3. helyrajzi számú ingatlanra a 135652/1997. szám alatt panaszos részéről benyújtott tulajdonjog bejegyzésre irányuló beadványokat a Fővárosi Kerületek Földhivatala az ingatlan-nyilvántartáson átvezette.

Tekintettel arra, hogy a megkeresés teljesítésével egyidejűleg a Fővárosi Kerületek Földhivatala a korábban elmulasztott bejegyzést teljesítette, s ezáltal az előidézett alkotmányos visszásságot megszüntette, ezért az ügyben az eljárást megszüntetem és ajánlást nem teszek. 

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint a Fővárosi Földhivatal vezetőjét is tájékoztattam. 

Budapest, 1999. augusztus 25.

Dr. Polt Péter