OBH 1395/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Tárgy: Muttnyánszky Ádám Szakképző
Iskola működésének korlátozása

Az eljárás megindítása:
	A panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatalához fordulva kifogásolta, hogy a pilisvörösvári önkormányzat a Muttnyánszky Ádám Szakképző Iskola működését korlátozó határozatokat hozott, valamint olyan intézkedéseket tervez, amelynek célja, hogy az intézményt átadja a megyei önkormányzatnak.
	Mivel a panaszban foglaltak az Alkotmány 70/F. § -ban biztosított művelődéshez való alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanújára engedtek következtetni, vizsgálatot indítottam, melynek során megkerestem az önkormányzat polgármesterét, és a kapott válaszok alapján az alábbiakat állapítottam meg.

A tényállás
	A pilisvörösvári önkormányzat az 1999. február 15-i nyilvános ülésén a Muttnyánszky Ádám Szakképző Iskola átszervezésével kapcsolatban három határozatot hozott. A 35/1999.(II.15.) Kt számú határozatban felkérte a polgármestert, hogy jelezze Pest megye Önkormányzatának, hogy Pilisvörösvár Önkormányzata a szakképző iskolát át kívánja adni működésre.
	A 36/1999.(II.15.) Kt számú határozatban az iskola számára műhelyek céljára bérelt épület kiürítéséről és visszaadásáról hozott döntést. A 37/1999. (II.15.) Kt számon pedig az intézményben tanítható szakmák számának felére csökkentéséről hozott határozatot.
	Az önkormányzati döntést előkészítő szakmai javaslatot a következőkkel indokolták: a szakiskola fenntartása a megyei önkormányzat alapfeladata. E feladatot a helyi önkormányzat önként vállalta, így arról le is mondhat, főként azért mert a tanulók kétharmada már nem a település lakói közül kerül ki. A fenntartás egyre növekvő költségeit az önkormányzat nem tudja hosszú távon vállalni, különösen azért nem mert az iskola által oktatott 16 féle szakma között vannak olyanok, amelyekben csak 3-5 tanuló tanul, és néhányra teljesen megszűnt az érdeklődés. Ilyen csekély létszám mellett rendkívül aránytalanok a működtetés költségei, különösen a bérelt műhely után fizetendő összegek.
	A határozatok elfogadása előtt az önkormányzat kikérte valamennyi véleményalkotásra jogosult álláspontját, és a testület a döntéseket szinte egyhangúan fogadta el.
	A tanműhely céljára használt épület kiürítését követően az önkormányzat gondoskodott az intézményen belül egy kisebb tanműhely kialakításáról, illetve egyes szakmákban a szakmai gyakorlatot - szerződés alapján - erre helyet biztosító vállalkozók (építkezésen) oldották meg.
	Mivel az intézmény átadására csak azt követően kerülhet sor, hogy az átvétel feltételeiről megállapodás született, és azt a megyei önkormányzat határozatban elfogadta, a közgyűlés döntéséig az eljárásomat felfüggesztettem.
	A megyei önkormányzat közgyűlésének elnöke a közgyűlési döntés napirendre tűzése előtt 2000. június 21-én jelezte, hogy az intézmény működtetését csak abban az esetben veszi át a megye, ha a települési önkormányzat az intézménynek helyt adó ingatlan tulajdonjogát is átruházza. Ellenkező esetben csupán a feladat ellátását veszik át, ami azzal jár, hogy a tanulókat és az oktatókat más intézményekben helyezik el, és ezt az intézményt nem tartják fenn.
	A Pilisvörösvár Város Önkormányzatának képviselőtestülete 2000. júniusában meghozta a 137/2000.(VI.26.) Kt. számú határozatát, amellyel az intézmény átadására vonatkozó 35/1999.(II.15.) Kt számú határozatát visszavonta. Kinyilvánította szándékát, hogy a Muttnyánszky Ádám Szakképző Iskolát továbbra is fenn kívánja tartani.

Az  alkalmazott jogszabályok:

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül, b) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat, c) az önkormányzat törvényben meghatározott feladatainak ellátásához megfelelő saját bevételre jogosult, továbbá e feladatokkal arányban álló állami támogatásban részesül,
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.  (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen:(...) az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról (...) való gondoskodás;

1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról
86. § (1) A községi, a városi, a fővárosi kerületi és a megyei jogú városi önkormányzat köteles gondoskodni az óvodai nevelésről, az általános iskolai oktatásról, továbbá a nemzeti és etnikai kisebbség által lakott településen a nemzeti vagy etnikai kisebbséghez tartozók óvodai neveléséről és az általános iskolai neveléséről és oktatásáról.
(3) A megyei önkormányzat (...) köteles gondoskodni
a) a kollégiumi és a nemzeti és etnikai kisebbségi kollégiumi ellátásról,
b) a középiskolai és a szakiskolai ellátásról,
88. § (9) Ha községi, városi, fővárosi kerületi önkormányzat a tulajdonában lévő közoktatási intézménnyel a 86. § (3) bekezdésében felsorolt feladat ellátását nem vállalja, értesíti a fővárosi, megyei önkormányzatot a feladat átadásáról, amely a (6) bekezdésben meghatározottak figyelembevételével, a 102. § (3) bekezdésében meghatározott eljárás megtartásával dönt arról, hogy szükséges-e az átvett feladathoz a feladatot ellátó intézmény további működtetése. A fővárosi, megyei önkormányzat kérésére a feladatot átadó önkormányzat az átadott feladat ellátását szolgáló intézmény vagyonát köteles használatra átengedni a fővárosi, megyei önkormányzatnak. Az átadás ingyenesen történik. A feladat és a használat átadásának időpontja - a felek eltérő megállapodásának hiányában - nevelési-oktatási feladat és intézmény esetén a bejelentést követő év július 1-je, más közoktatási feladat és intézmény esetén pedig a bejelentést követő év január 1-je. Ha a feladatot többcélú intézmény keretében látja el a községi, városi, fővárosi kerületi önkormányzat, és a feladat ellátását szolgáló intézményi vagyon nem osztható meg, a fővárosi, megyei önkormányzat kérésére az intézmény teljes vagyonát - az intézmény által ellátott feladatokkal együtt - használatra át kell engedni. Az e bekezdésben szabályozott használatba adás ideje tíz évnél nem lehet rövidebb. A használatba adásra egyebekben a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvének rendelkezéseit kell alkalmazni.

A vizsgálat megállapításai:
	A vizsgálatom megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat a költségvetését a törvényes kertek között szabadon határozza meg, és mint fenntartó nagyfokú önállósággal bír az intézményi struktúra kialakításában, szervezésében. Döntését az egyes szakmák iránt csökkent érdeklődés miatt alacsony kihasználtságú intézmény gazdaságtalan működése indokolta. Mégis a vizsgálat folytatása mellett döntöttem, mert felmerült annak a lehetősége, hogy az önkormányzat a garanciális jellegű eljárási szabályokat nem tartotta be.
	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény az Alkotmányban deklarált önkormányzati önállóság elve alapján határozza meg az önkormányzatok jogait és feladatait. Ennek alapján az önkormányzat döntése kizárólag törvényességi, és alkotmányossági okból vizsgálható felül. Az önkormányzatnak, a település egésze érdekében kell a gazdálkodását alakítani, e körben a törvény csak a kötelezően ellátandó feladatait határozza meg, annak mikéntjét a település lakossága által választott képviselőtestület (közgyűlés) a törvényes kereteken belül szabadon határozza meg. Az önkormányzat gazdálkodását célszerűségi szempontból felülbírálni egyetlen szervezetnek sincs törvényben biztosított joga.
	Az önkormányzat a közoktatási törvény 88. § (9) bekezdése alapján jogosult volt az önként vállalt feladatának átadása érdekében a megyei önkormányzatot megkeresni, és jelezni, hogy az intézmény fenntartását a jövőben nem kívánja vállalni. A végleges döntés meghozatala előtt jelentőssége van annak a körülménynek, hogy az önkormányzat a megyei önkormányzat kérésére az átadott feladat ellátását szolgáló intézmény vagyonát ingyenesen köteles használatra átengedni megyei önkormányzatnak. 
	A feladatátadási megállapodást megelőzően a megyei közgyűlés elnöke hivatalosan közölte, hogy a közgyűlés a törvény 88. § (9) bekezdésében foglaltak alapján igényt tart az intézményhez tartozó ingó, és ingatlan tulajdonjogának ingyenes átadására. Ez azonban nem jelent garanciát arra vonatkozóan, hogy a megyei önkormányzat, mint fenntartó az intézményt akár a következő tanévtől nem szervezi át a megyén belül bármely másik intézménybe.
	A városi önkormányzat az ajánlatot megfontolva úgy döntött, hogy a szakiskolának a településen történő működtetését több éven keresztül csak az biztosítja, ha a települési önkormányzat gondoskodik annak fenntartásáról, ezért az átadásra vonatkozó korábbi határozatát visszavonta.
	Az önkormányzat az iskola által oktatható szakmák számának csökkentését az intézmény vezetésének javaslata, és a tényleges igények alapján hajtotta végre. Az iskola alapító okiratának módosítását az előírásoknak megfelelően végezte el, a kis létszámú szakmák oktatását "kifutó" rendszerben szünteti meg. A tanműhely kiürítésével kapcsolatban nem merült fel az oktatás színvonalának csökkenése, mert a tényleges igényeket az újonnan kialakított tanműhely biztosította, míg az építőipari szakmák szakmai gyakorlatait a tanulók külső helyszíneken folytathatták.
	A vizsgálatomat a fentiek alapján részben okafogyottsága, részben pedig alkotmányos visszásság hiánya miatt megszüntetem.

Budapest, 2000. szeptember 29.

Gönczöl Katalin