OBH 1366/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Németh Andrea

Az eljárás megindítása
A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyetteséhez fordult, sérelmezve, hogy felsőoktatási intézmény hallgatójaként tanulmányai befejeztét követően diplomát csak akkor szerezhet, ha középfokú állami nyelvvizsgával rendelkezik. Kifogásolta továbbá azt is, hogy ez a feltétel nem szerepelt a Felvételi Tájékoztatóban.

Alkalmazott jogszabályok
28/1995. (III. 24.) Korm. rendelet a felsőoktatási intézmények felvételi eljárásainak általános szabályairól
2. § (1) A felsőoktatási intézmények, a katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények esetében pedig a közvetlen felügyeletet gyakorló miniszter által - évente egy alkalommal, legkésőbb augusztus 15-éig - közölt adatok alapján a Művelődési és Közoktatási Minisztérium (a továbbiakban: MKM) minden év december 15-éig egységes formában - Felsőoktatási felvételi tájékoztatóban (a továbbiakban: Tájékoztató) - közzéteszi az egyetemek és a főiskolák által az alapképzésben, az államilag finanszírozott szakirányú továbbképzésben, valamint a felsőfokú szakképzésben meghirdetett szakok képzési programjainak jegyzékét.
(3) A Tájékoztató tartalmazza az alapképzésben, az akkreditált felsőfokú szakképzésben, valamint a szakirányú továbbképzésben a felsőoktatási intézmények által indítható szakok jegyzékét, továbbá a meghirdetett szakokhoz, illetőleg a különböző oktatási formákhoz (nappali, esti, levelező, távoktatás stb.) kapcsolódóan:
a) a felvenni tervezett, államilag finanszírozott és költségtérítéses létszámot,
b) a tandíjjal, a költségtérítéssel és a juttatásokkal kapcsolatos információkat,
c) az Ftv. 83. §-ának (3)-(4) bekezdésére is figyelemmel, az egyes szakokra előírt felvételi követelményeket, különös tekintettel ezek ellenőrzésének módjára, valamint az alkalmazott pontszámítás és rangsorolás elvére,
d) a felvételi költségtérítés összegét és az annak befizetésével kapcsolatos információkat.

1993. évi LXXX. törvény a felsőoktatásról
(2) Az oktatók jogosultak, különösen
a) a tananyag meghatározására és az alkalmazott oktatási és képzési módszerek megválasztására a képesítési követelményeknek, a tantervi előírásoknak, valamint a szervezeti egységben kialakított munkamegosztásnak megfelelően;
b) a tantárgyi oktatási programok és a tananyag fejlesztésére;
c) a hallgatók tanulmányi munkájának és teljesítményének értékelésére;
d) az intézményi Szabályzatban meghatározott feltételek mellett a hallgatók megválasztására.
(3) A hallgatók joga különösen
a) a felsőoktatási intézmény, továbbá a szak megválasztása;
b) tanulmányaik ideje alatt az intézmény, továbbá a szak megváltoztatása;
c) más szakok, karok és felsőoktatási intézmények előadásain való részvétel, melyet a fogadó intézmény Szabályzata korlátozhat;
d) az előadók és más oktatók megválasztása, a párhuzamosan meghirdetett előadások, gyakorlatok, szemináriumok és más foglalkozások közötti választás, párhuzamos képzésben való részvétel - a képesítési követelmények által - meghatározott keretek között;
e) az oktatók munkájának véleményezése;
f) az intézményben rendelkezésre álló eszközöknek és az intézmény létesítményeinek (könyvtár, laboratórium, informatikai eszközök, sport, kulturális, szabadidő, egészségügyi és egyéb létesítmények) igénybevétele.
(2) A felsőoktatási intézmény oktatói, tudományos kutatói, hallgatói és más foglalkoztatottak észrevétellel, illetőleg panasszal fordulhatnak az intézmény tanácsaihoz és vezetőihez. E beadványok elbírálása után meg kell tenni a szükséges intézkedéseket és erről tájékoztatni kell a beadvány benyújtóját.
(4) A felsőoktatási intézmények az intézményben folyó képzésről rendszeres tájékoztatást adnak; a felvételi követelményeket pedig évente, megfelelő időben közzéteszik.
(2) Az alapképzésben és a szakirányú továbbképzésben a képesítési követelmények szakok szerint tartalmazzák a képzési cél meghatározását, az oktatandó főbb tanulmányi területeket és ezek arányait, a képzési időt félévekben meghatározva, a legkisebb teljesítményt összóraszámban, illetve kreditben vagy egyéb megfelelő számítási módon meghatározva, a szigorlati tárgyakat, a záróvizsga típusát, tárgyait, eredményének kiszámítási módját, a szakdolgozat, diplomamunka követelményeit, a végzettség szintjét, a szakképzettséget és a hozzájuk kapcsolódó cím megnevezését, továbbá a szak (szakterület) szempontjából lényeges más rendelkezéseket.
88. § A hallgatók tanulmányi és vizsgarendjét a felsőoktatási intézmény e törvény keretein belül, szabályzatban maga állapítja meg.
(4) A záróvizsgára bocsátás feltétele:
a) a tantervben előírt vizsgák eredményes letétele és más tanulmányi követelmények teljesítése, vagy az előírt kreditértékek megszerzése;
b) az intézmény által előírt nyelvismeret megszerzésének igazolása.

A vizsgálat megállapításai
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének vizsgálata alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapított meg.

A felsőoktatásról szóló törvény 95. § (4) bekezdésének b. pontja értelmében a záróvizsgára bocsátás egyik feltételeként az intézmény előírhatja meghatározott nyelvismeret megszerzésének igazolását. A jogszabályi rendelkezés értelmében az intézmény jogosult arra, hogy meghatározza mint a diplomaszerzés egyik feltételét a kötelező nyelvismeret fokának, típusának igazolását.

A  felsőoktatásról  szóló   törvény  32.  §  (2)  bekezdése  értelmében  az  oktatók  jogosultak 
- különösen - a tantervi előírásoknak, az oktatási programoknak, a tananyag fejlesztésének meghatározására. Így a felsőoktatási intézmény jogosult meghatározni éves tantervét adott esetben úgy is, hogy nyelvi képzésben való részvétel lehetőségét az intézmény keretei között a távoktatásban részesülőknek nem biztosítja. A jogszabályi rendelkezés értelmében a hallgatók tanulmányi és vizsgarendjét a felsőoktatási intézmény határozza meg - a törvény keretein belül. Ebből következően a felsőoktatási intézmény nem köteles minden tagozat képzését azonos feltételek mellett biztosítani - különös tekintettel arra, hogy a különböző tagozatok indításának egyik célja az, hogy a hallgató a saját igényeinek megfelelő szakok - és az ahhoz tartozó képzési feltétek között választhasson. A felsőoktatási intézmény kötelező feladatai között szerepel az, hogy a hallgatóknak az intézményben folyó képzésről rendszeresen tájékoztatást adjon. A panaszos beadványából megállapítható, hogy a hallgatók még tanulmányaik első évében tájékoztatást kaptak arról, hogy a diploma megszerzésének egyik feltétele lesz a középfokú állami nyelvvizsgabizonyítvány megszerzése.

A beadványtevő azon panaszával kapcsolatban, amelyben kifogásolta azt, hogy a diploma megszerzésének feltétele középfokú állami nyelvvizsga, a vizsgálat alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapított meg.

A felsőoktatási intézmények felvételi eljárásainak általános szabályairól szóló 28/1995. Korm. rendelet 2. § (3) bekezdése értelmében a Felvételi Tájékoztató tartalmazza a felsőoktatási intézmények által indítható szakok jegyzékét, valamint azokhoz kapcsolódóan - többek között - az egyes szakokra előírt felvételi követelményeket. A Felvételi Tájékoztatónak - nevéből következően is - a felvételi eljárással kapcsolatos információkat kell tartalmaznia, és nem a tanulmányok befejezését követő diplomaszerzés feltételeiről kell felvilágosítást adnia.

A beadványtevő azon panaszával kapcsolatban, amelyben sérelmezte, hogy a Felvételi Tájékoztatóban nem szerepelt a nyelvismeret igazolása, mint a diploma egyik feltétele, a vizsgálat alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapított meg.

A panaszos méltányosság gyakorlására irányuló kérésével kapcsolatban - amelyben hivatkozott arra, hogy ő korábbi tanulmányai során orosz nyelvet tanult, és orosz nyelvtanfolyamok manapság nem indulnak - a vizsgálat megállapította, hogy a felsőoktatásról szóló törvény lehetőséget biztosít a hallgatóknak arra, hogy észrevétellel, illetőleg panasszal fordulhatnak az intézmény tanácsaihoz, vezetőihez.

Budapest, 2000. március 28.

Dr. Polt Péter