OBH 1326/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kollár Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

A panaszos 1999. március 16-án azért fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, mert sérelmesnek tartott, hogy sem hároméves lisztérzékeny gyermeke, sem nyolc éves Ausztriában tanuló fia után nem kapja meg a közétkeztetési térítési díjból a nagycsaládosokat megillető ötven százalékos kedvezményt. 
A vizsgálat a jogbiztonság (Alkotmány 2.§ (1) bekezdés) illetve a diszkrimináció tilalma (Alkotmány 70/A.§ (1) bekezdés) sérelmének gyanúja miatt indult.     

A megállapított tényállás

A panaszos és férje közös háztartásban öt kiskorú gyermeket nevelnek, két gyermekük után nem kapják meg az ötven százalékos étkezési térítési díjkedvezményt. A panaszos egyik gyermeke lisztérzékeny, ezért a közétkeztetésben nem vehet részt. Erre hivatkozva a peresztegi önkormányzat a panaszost nem tartja a jogosultnak az ötven százalékos étkezési térítési díjkedvezményre. 
A panaszos másik gyermeke a peresztegi általános iskola beiratott tanulója. Tanulói jogviszonya engedély alapján szünetel, tanulmányait ténylegesen Ausztriában folytatja. Vonattal jár Ausztriába, de a magyarországi iskolában ebédel. Az önkormányzat szerint ennek ellenére a szülők gyermekük után nem jogosultak az ötven százalékos étkezési térítési díjkedvezményre. 
Pereszteg község polgármestere levelében arról tájékoztatott, hogy a lisztérzékeny gyermek után a szülők azért nem kapják meg a díjkedvezményt, mert  az önkormányzat értelmezése szerint az csak  a ténylegesen igénybevett étkezés után jár. Az Ausztriában tanuló gyermek után járó díjkedvezményt pedig az önkormányzat azért nem tartja „indokoltnak”, mert a fiú nem vette igénybe a napközi otthonos ellátást.  

Az ügy jogszabályi háttere

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról

Értelmező rendelkezések
5. § E törvény alkalmazásában
p) tartós betegség: azon kórforma, amely a külön jogszabályban meghatározott magasabb összegű családi pótlékra jogosít,

Természetben nyújtott ellátások

28. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testületének döntése alapján a rendszeres és a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás természetbeni ellátás formájában is nyújtható, különösen a védelembe vett gyermekek számára.
(2) Természetbeni ellátás különösen az általános iskolás gyermekek tankönyv- és tanszerellátásának támogatása, a gyermekintézmények étkezési térítésének díjkedvezménye, tandíj, egészségügyi szolgáltatásért fizetendő térítési díj, illetve egyéb ellátás kifizetésének átvállalása.

129. § (1) Az eljáró szerv az eljárásban mindenkor vizsgálja a kérelmező állampolgárságát, jogállását, valamint személyes jogát.
(2) Az eljáró szerv az ellátásra való jogosultság elbírálásához a kérelmezőt kötelezheti arra, hogy családja vagyoni, jövedelmi viszonyairól nyilatkozzék, illetve azokat igazolja.
(3) A gyermek szülője és más törvényes képviselője, gondozója kötelezhető arra, hogy saját vagy gyermeke egészségi állapotáról, munkavégzéséről, tanulói, hallgatói jogviszonyáról nyilatkozzék, azokat igazolja.

Térítési díj

146. § (1) A térítési díjra az e törvényben meghatározott kivételekkel az Szt. térítési díjra vonatkozó rendelkezései az irányadóak.
(2) Az e törvényben meghatározottak szerint a személyi térítési díjat
a) az ellátást igénybe vevő nagykorú jogosult,
b) az ellátást igénybe vevő gyermek esetén a szülői felügyeletet gyakorló szülő vagy más törvényes képviselő,
c) az ellátást igénybe vevő gondnokolt esetén a törvényes képviselő (a továbbiakban: kötelezett)
az intézménynek fizeti meg.
(3) A gyermekek napközbeni ellátása keretében biztosított gyermekétkeztetés kivételével a személyes gondoskodást nyújtó alapellátási szolgáltatások személyi térítési díjának megállapításánál a kötelezett rendszeres havi jövedelme vehető figyelembe.

148. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó alapellátás keretében biztosított gyermekek napközbeni ellátása személyi térítési díjának megfizetésére a szülői felügyeleti joggal rendelkező szülő vagy más törvényes képviselő köteles.
(2) A gyermekek napközbeni ellátását biztosító intézményben az alapellátások keretébe tartozó szolgáltatások közül csak az étkezésért állapítható meg térítési díj.
 (3) A gyermekek napközbeni ellátása (a továbbiakban: gyermekétkeztetés) intézményi térítési díjának alapja az élelmezés nyersanyagköltségének egy ellátottra jutó napi összege.
(4) A személyi térítési díjat az intézményvezető a (3) bekezdés szerinti napi összeg általános forgalmi adóval növelt összegének és az igénybe vett étkezések számának, valamint az (5) bekezdésben megjelölt normatív kedvezményeknek a figyelembevételével állapítja meg.
(5) Gyermekétkeztetés esetén
a) diákotthonban, kollégiumban, gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményben elhelyezett
aa) óvodás gyermek,
ab) általános iskolai tanuló
után az intézményi térítési díj 50%-át,
b) diákotthonban, kollégiumban, gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményben elhelyezett és externátusi ellátásban részesülő
ba) szakmunkásképző iskolai és szakiskolai tanuló,
bb) gimnáziumi, szakközépiskolai tanuló,
után az intézményi térítési díj 30%-át,
c) három- és többgyermekes családoknál gyermekenként az intézményi térítési díj 50%-át,
d) fogyatékos gyermek és fogyatékos tanuló után [feltéve, hogy az a)-c) pont szerinti kedvezményben nem részesül] az intézményi térítési díj 30%-át
kedvezményként [az a)-d) pont a továbbiakban együtt: normatív kedvezmény] kell biztosítani.
(6) A normatív kedvezmény csak egy jogcímen vehető igénybe. Nem jár a tanulónak az (5) bekezdés ba)-bb) pontja alatti kedvezmény azon étkezésére, amely kedvezményre a - szakképzésre vonatkozó rendelkezések szerint létrejött - tanulói szerződése alapján már jogosult.
(7) A gyermek lakóhelye szerint illetékes önkormányzat a gyermek egyéni rászorultsága alapján további - gyermekenkénti - kedvezményt állapíthat meg különösen akkor, ha a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj legkisebb összegét. Az összeg számításánál a közös háztartásban élő közeli hozzátartozóként kell figyelembe venni a 19. § (4) bekezdésében meghatározott személyeket.

1998. évi LXXXIV. törvény a családok támogatásáról

8. § (1) Családi pótlék azután a gyermek (személy) után jár, aki
a) még nem tanköteles;
b) tartósan beteg, illetve súlyosan fogyatékos;
c) a 7. § (1) bekezdésének b)-c) pontjában megjelölt intézményben él, és
ca) tanköteles, vagy
cb) általános iskola, középiskola, szakiskola (a továbbiakban együtt: közoktatási intézmény) tanulója és 20. életévét nem töltötte be.
(2) A tartósan beteg, illetve súlyosan fogyatékos gyermek (személy) után járó magasabb összegű családi pótlék annak a hónapnak a végéig jár, ameddig a betegség, súlyos fogyatékosság fennállását a külön jogszabályban előírtak szerint igazolták.

1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról

69. § (1) A gyermeket, kérelemre - ha családi körülményei, képességének kibontakoztatása, sajátos helyzete indokolja - az óvodai nevelés keretében folyó iskolai életmódra felkészítő foglalkozások alól az óvoda vezetője felmentheti.
(5) Szünetel a tanulói jogviszonya annak, akinek engedélyezték, hogy tanulmányait megszakítsa, illetőleg, akit fegyelmi határozattal a tanév folytatásától eltiltottak. A tanulónak a tanulói jogviszony szünetelése alatt is joga, hogy látogassa az iskola létesítményeit, tájékoztatást kapjon az őt érintő kérdésekben, kérje átvételét másik iskolába. A tanuló a tanulói jogviszonyon alapuló jogait - ha jogszabály másképp nem rendelkezik - a tanulói jogviszony szünetelése alatt is gyakorolhatja.

133/1997. (VII. 29.) Korm. rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátások és gyermekvédelmi szakellátások térítési díjáról és az igénylésükhöz felhasználható bizonyítékokról

11. § (1) A Gyvt. gyermekétkeztetésért fizetendő térítési díjra vonatkozó szabályait kell alkalmazni
a) családi napközi keretében,
b) bölcsődében, hetes bölcsődében,
c) óvodában,
d) nyári napközis otthonban, napközis táborban,
e) általános és középiskolai diákotthonban, kollégiumban,
f) általános iskolai menzai és externátusi ellátás, továbbá - ha külön jogszabály másképp nem rendelkezik - középfokú iskolai menzai és externátusi ellátás keretében,
g) fogyatékos gyermekek, tanulók nevelését, oktatását ellátó intézményben
nyújtott étkeztetésre.
(2) Iskolai étkeztetésben részesülhet az a tanuló is, aki a napközit nem veszi igénybe. Az étkezések közül az ebéd külön is igényelhető.

17/1990. (V. 8.) SZEM rendelet a magasabb összegű családi pótlékra jogosító betegségekről és fogyatékosságokról, valamint az orvosi igazolások kiadásának eljárási szabályairól

1. § (1) A magasabb összegű családi pótlékra vonatkozó igény előterjesztésekor a jogosultnak kérelméhez orvosi igazolást kell mellékelnie arról, hogy a tizennyolc évesnél fiatalabb gyermek a rendelet 1. számú mellékletében felsorolt betegségben vagy fogyatékosságban szenved.

1. számú melléklet a 17/1990. (V. 8.) SZEM rendelethez

A magasabb összegű családi pótlékra jogosító betegségek és fogyatékosságok a következők:
A) Anyagcsere és endokrin betegségek
1. PKU és egyéb enzim betegségek
Laboratóriumilag igazolt, különleges diétát igénylő, az országos központok által is nyilvántartott és gondozott esetek.
6. Egyéb súlyos endokrin és anyagcsere betegségek.
Klinikák, megyei kórházak gyermekosztályai zárójelentéssel, laboratóriumi vizsgálattal igazolt esetei.

A vizsgálat megállapításai

1.) A lisztérzékeny gyermek után járó étkezési díjkedvezménnyel kapcsolatban azt vizsgáltam, hogy okozott-e hátrányos megkülönböztetést az ügyben eljáró önkormányzat a díjkedvezmény kifizetésének megtagadásával. A gyermekvédelmi törvény és a szociális törvény rendelkezéseinek értelmében a díjkedvezmény csak a ténylegesen igénybevett étkeztetés után jár. Az önkormányzat ezzel a jogértelmezéssel jogszabályt nem sértett. A hazai és a nemzetközi joggyakorlatot alapul véve hátrányos megkülönböztetésről csak akkor beszélhetünk, ha azonos tényállásokat eltérően illetve eltérő tényállásokat azonos módon kezel illetve értékel a jogalkalmazó. Az a tény, hogy a lisztérzékeny gyermek nem fogyasztja el a közoktatási intézmény által nyújtott, az egészségére ártalmas ételt, eleve kizárja, hogy az ő esetét és a többi, egészséges és az étkeztetésben résztvevő gyermek esetét és így az eljáró szerv elé kerülő tényállást azonosnak tekintsük. Mindebből pedig az következik, hogy az adott esetben hátrányos megkülönböztetés nem áll fenn. Alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelmet tehát az eljáró önkormányzat nem okozott.
A vizsgálat során azt is megállapítottam, hogy az állam a lisztérzékeny gyermekek ellátásával összefüggésben felmerülő többletköltségek részleges kompenzálásáról az emelt összegű családi pótlék szabályozásával gondoskodik. Azt  a tényt tehát, hogy a lisztérzékeny gyermekek nem fogyaszthatják el a közoktatási intézmények által biztosított ételeket, a jogalkotó figyelembe vette, ezzel kielégítette az ílymódon hátrányban lévők megítélésével kapcsolatos pozitív diszkrimináció iránti igényt.

2.) A három- és többgyermekes családokat gyermekenként megillető és az intézményi térítési díj 50%-át kitevő díjkedvezményre való jogosultság a jogszabályi rendelkezések szerint nem függ további feltételek fennállásától. Nem függ tehát sem az egy főre jutó jövedelem összegétől, sem a tanulói jogviszony fennállásától. A közoktatási intézmény nyilvánvalóan csak a nála tanulói jogviszonnyal rendelkező gyermekeknek nyújt étkeztetést, az étkeztetést azonban az intézmény nem is tagadta meg. Ezért azon közvetett logikai összefüggést, mely szerint az étkeztetésben való tényleges részvétel, mint  a díjkedvezményre való jogosultság egyik feltétele maga is egyéb feltételtől - így a tanulói jogviszony fennálltától  - függ, a vizsgálat szempontjából irrelevánsnak tekintettem. A közoktatási törvény rendelkezései szerint egyébként a tanuló jogviszonyon alapuló jogait a tanulói jogviszony szünetelése alatt is gyakorolhatja. Az étkeztetésben való tényleges részvétel joga tehát semmiképpen sem tagadható meg.
Amint azt az Alkotmánybíróság a 25/1992.(IV.30.) AB. határozatában kifejtette, a jogállamiság egyik fontos alkotóeleme a jogbiztonság, amely egyebek között megköveteli, hogy az állampolgárok jogait és kötelességeit a törvényben megszabott módon kihirdetett és bárki számára hozzáférhető jogszabályok szabályozzák, illetve hogy meglegyen a tényleges lehetőség arra, hogy a jogalanyok magatartásukat a jog előírásaihoz tudják igazítani. Ez a követelmény a jogalkalmazó szervektől a jogszabályok ismeretét és helyes alkalmazását követeli meg.
A fent kifejtettek alapján megállapítottam, hogy a peresztegi önkormányzat olyan díjkedvezmény megadását tagadta meg, amelynek megállapításához a szükséges jogszabályi feltételek fennálltak. Ez az eljárás súlyosan sérti a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményét, és az ebből folyó tisztességes eljáráshoz való jogot. Eljárásával a peresztegi önkormányzat alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott a panaszosnak a fent megjelölt jogokkal összefüggésben.

Ajánlások 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21.§-ában foglalt felhatalmazással élve a következő kezdeményezéssel élek: 
Felkérem Pereszteg Község Önkormányzatát polgármesterét, hogy intézkedjék annak érdekében, hogy a panaszost Ausztriában tanuló, de Magyarországon étkező gyermeke után megillető étkezési díjkedvezményt az önkormányzat visszamenőlegesen fizesse ki.

Budapest, 1999. július 29.

Gönczöl Katalin