OBH 1314/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában azt sérelmezte, hogy az 1993. V. 10-én kárpótlási árverésen - másokkal együtt - osztatlan közös tulajdonként vásárolt kecskeméti 0428/13. hrsz. 26,0895 hektár térmértékű és 135,67 aranykorona értékű, erdő művelési ágú termőföld tulajdonjogának az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzését a Kecskeméti Körzeti Földhivatal (Földhivatal) csak 1997. VIII. 13. napján kelt határozatával teljesítette, továbbá hogy a már körülírt ingatlan megosztását követően, a megosztás során keletkezett öt földrészlet - mely a természetben összefüggő erdőt képez - tulajdonosai számára "társult erdőgazdálkodói tevékenység" folytatását írta elő az Állami Erdészeti Szolgálat Kecskeméti Igazgatósága (Igazgatóság).

Megállapított tényállás és a jogszabályi háttér

1)	Panaszos és társai - az 1993. V. 10-én kelt árverési jegyzőkönyv tanúsága szerint - megvásárolták a kecskeméti 0428/13. hrsz. 26,0895 térmértékű erdő művelési ágú termőföldet. Az ingatlan egyébként a természetben összefüggő erdő.  

A Földhivatal az ingatlan tulajdonjogát panaszos és tulajdonostársai nevére az ingatlan-nyilvántartásba az árverésen vásárolt tulajdoni arányok figyelembevételével jegyezte be 1997. VIII. 13-án kelt 62629/1997. sz. határozatával. A határozat fellebbezés híján 1997. IX. 13. napján jogerőre emelkedett. 

2)	Az 1) pontban megjelölt ingatlan megosztását panaszos és tulajdonostársai is kérték. Az ingatlan megosztásához az Igazgatóság azzal a feltétellel járult hozzá, hogy a megosztást követően a tulajdonosok társult erdőgazdálkodást kötelesek folytatni. A szakhatósági állásfoglalás figyelembevételével a Földhivatal a már hivatkozott kecskemét 0428/13. hrsz. ingatlant a tulajdoni arányoknak megfelelően a 64568/2/1998. sz. és 1998. december 19-én kelt határozatával megosztotta, a 0428/43-47. hrsz. ingatlanokra.  

Az Igazgatóság a 23-003/1999. sz. és 1999. I. 14-én kelt határozatával a megosztás folytán keletkezett 0428/43-47. hrsz. ingatlanok tulajdonosait "társult erdőgazdálkodói tevékenység" folytatására kötelezte az 1996. évi LIV. törvény 13. § (1) és a (4) bekezdése, valamint 14. §-ának (2) bekezdése, illetve a hivatkozott törvény végrehajtására kiadott 29/1997. (IV.30.) FM rendelet 14. § (1) bekezdésének b) pontja alapján. 

Panaszos a határozat ellen fellebbezéssel élt. A fellebbezést a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Erdészeti Hivatala (Hivatal) bírálta el az 57173/1999. sz. és 1999. II. 18-án kelt határozatával. A Hivatal az elsőfokú határozatot helyben hagyta, panaszos fellebbezését elutasította, s felhívta panaszos figyelmét arra, hogy határozatának felülvizsgálatát a kézbesítéstől számított 30 napon belül a Bács-Kiskun Megyei Bíróságtól kérheti. 

Az ügy tisztázása és hatásköröm megállapítása céljából rövid úton megkerestem a Földhivatalt, valamint az Igazgatóságot. 1999. május 13. napján megkeresésemre az Igazgatóság arról tájékoztatott, hogy a tényállás 2. pontjában sérelmezett ügyben a bíróság előtt per van folyamatban, s a bíróság a tárgyalást 1999. V. 25. napjára tűzte ki. A Földhivataltól arról is tájékoztatást kaptam, hogy a perrel érintett ingatlannak 1999. februárja óta panaszos már nem tulajdonosa. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (4) bekezdése előírja, hogy "Ha az ügyben jogerős határozat született, az országgyűlési biztoshoz ennek közlésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni."

A törvény 16. §-ának (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."

A törvény 29. § (1) bekezdésének f) pontja pedig úgy rendelkezik, hogy a bíróságokra az országgyűlési biztos hatásköre nem terjed ki.

A leírtakra és az idézett törvény rendelkezéseire is figyelemmel az eljárási feltételek hiánya miatt az első tényálláspontban sérelmezett földhivatal ellen irányuló panaszt nem vizsgálhatom, mert a panaszbeadványt az ügyben hozott határozat jogerőssé válását követő egy éven túl nyújtotta be. 
Hatásköröm vizsgálatának során azt is megállapítottam, hogy a második tényálláspontban panaszolt ügyben a leírtak szerinti bíróság előtt eljárás van folyamatban. S mivel a hivatkozott törvény rendelkezései szerint  a bíróság előtt folyamatban lévő ügybe az országgyűlési biztos nem avatkozhat be, ezért a beadványt hatásköröm hiányában el kellett utasítanom.

Jelentésem egy példányának megküldésével Panaszost, a Hivatal, valamint a Földhivatal vezetőjét is tájékoztattam. 

Budapest, 1999. május 14.

Gönczöl Katalin