OBH 1261/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása 

Panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a szomszédja engedély nélküli építkezése ügyében a Hajdú - Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal 1997-es határozatával elrendelt új eljárást a hajdúhadházi jegyző évek óta  nem folytatta le. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 16 §. (1) bekezdé se alapján vizsgálatot tartottam, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos joggal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.

Eljárásom során a jegyzőtől megkértem az ügyre vonatkozó iratokat és egyidejűleg tájékoztatást  kértem az ügy állásáról is.

Alkalmazott jogszabályok

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
    
13. § (1) bekezdés  A Magyar Köztársaság  biztosítja  a tulajdonhoz való jogot
57. § (5) bekezdés  A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja. 
2. § (1) bekezdés A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

1957. évi IV. tv.:  Az államigazgatási eljárásról (továbbiakban Áe.)

1964. évi IIII. tv.  Az építésügyről (továbbiakban Ét.)

2/1996. (II.27.) ÉVM rendelettel közzétett Országo Építésügyi Szabályzat (továbbiakban OÉSZ)
12/1986. (XII.30.) ÉVM rendelet Az építési és a használatbavételi engedélyezési eljárásról (továbbiakban rendelet)

Megállapított tényállás:

A hajdúhadházi jegyző a panaszos szomszédja engedély nélkül felépített gazdasági építményeire kérelemre  végleges fennmaradási engedélyt adott. A benyújtott fellebbezést elbírálva a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal az első fokú határozatot megsemmisítette és új eljárás lefolytatását rendelte el. Az új eljárás alatt az építtető bejelentette, hogy a két ingatlan közötti telekhatárral kapcsolatban bírói eljárást kezdeményezett. Ennek oka, hogy megállapítható legyen, hogy az engedély nélkül megépített építmények kinek a területén állnak. A fennmaradási engedélyezési eljárást ezért a jegyző felfüggesztette, több mint egy évvel az új eljárást elrendelő másodfokú határozat kelte után. A felfüggesztést kimondó határozat ellen benyújtott fellebbezést a másodfokú építésügyi hatóság elutasította. Határozatát azzal indokolta, hogy a telekhatárvita befolyásolja az építésrendészeti eljárást. Eljárásom alatt a Hajdú-Bihar Megyei Bíróság 1.Pf. 21.494/1998/2. sz. jogerős itéletével helybenhagyta azt az első fokú bírósági döntést, mellyel  a  panaszos által kezdeményezett birtokvédelmi kérelmet elutasította. Az ítélet indokolása szerint a két ingatlan közötti telekhatár kitűzése megfelelő, a panaszos szomszédja által engedély nélkül felépített melléképületek saját ingatlanon kerültek elhelyezésre. A bíróság azzal a kérdéssel nem foglalkozott, hogy a melléképületek engedély nélkül épültek, hiszen a bontás elrendelése, illetőleg a fennmaradási engedély megadása építésügyi hatósági jogkör. 

A vizsgálat megállapításai:

A rendelkezésre álló iratokból és helyszínrajzból az állapítható meg, hogy abban az utcában, amelyben a panaszos által kifogásolt építkezés történt, az utcáról nézve a jobb oldali telekhatár menti oldalhatáros beépítés a mérvadó. A kérdéses engedély nélküli építkezés az építéssel érintett ingatlan bal oldali telekhatárától 0,5 méterre történt. Így az engedély nélkül felépített építmények elhelyezése ellentétes az OÉSZ 68. § (2) bekezdése a.) pontjában előírtakkal. Ezen jogszabályhely szerint ugyanis oldalhatáron álló főépület esetében a melléképületet is ezen az oldalhatáron kell elhelyezni. Az előzményi iratokból kitűnik, hogy az építésügi hatóság egy ízben megállapította, hogy az épület szabálytalan helyen van. Az Ét. 38. § (1) szerint "Ha az építményt (építményrészt) építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon építették meg, az építésügyi hatóság - kizárólag a műemlékek kivételével - az építményre (építményrészre) - kérelemre - fennmaradási engedélyt csak akkor adhat, ha az elvégzett építési munkára az építési engedély utólagos megadásának feltételei - a külön jogszabályban meghatározottak szerint - fennállnak vagy megteremthetők, illetve az építmény (építményrész) átalakítással szabályossá tehető. Az építésügyi hatóság az építtetőt - kérelem hiányában - a fennmaradási engedély megkérésére kötelezheti, vagy az eljárást hivatalból is lefolytathatja." A hivatkozott jogszabályhely (3) pedig az alábbiakat mondja ki: "Ha az építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon megépített építményre (építményrészre) fennmaradási engedély nem adható, az építésügyi hatóság a szabályossá tétel érdekében szükséges munkálatok elvégzését rendeli el. Amennyiben ez műszakilag nem lehetséges, vagy a kötelezett a munkálatok elvégzését nem vállalja az építmény (építményrész) lebontását kell elrendelni". Figyelemmel arra, hogy a jelen ügyben a telekhatárvita elbírálása nem befolyásolhatja az ügyben hozandó döntést az OÉSZ előírásaira tekintettel, az első- és másodfokú közigazgatási határozatok megalapozatlanságával, valamint azzal, hogy a felfüggesztő határozatot indokolatlanul hosszú idő alatt hozta meg a jegyző, sérült a panaszosnak  az Alkotmány 2. § (1) deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggő alkotmányos joga. A jogbiztonságnak ugyanis elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazási magatartás és az ügy elintézésének időtartama  kiszámítható legyen. Sérült továbbá a panaszosnak a tulajdonhoz /Alkotmány 13. § (1)/ fűződő alkotmányos joga is, miután az engedély nélküli épület szabálytalan elhelyezése akadályozza az esetleges későbbi építési szándékában (tűztávolság, stb.). A jegyző az iratok megküldésével egyidejűleg arról tájékoztatott, hogy az iratoknak a hatósághoz való visszaérkezést követően a melléképület fennmaradási engedélyezési, valamint a panaszos folyamatban lévő építési engedélyezési eljárását lefolytatja.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. § (1) bek alapján az alábbi ajánlást teszem:

1.) Felkérem a Hajdúhadház Város Polgármesteri Hivatal jegyzőjét, hogy soron kívül folytassa le az építésrendészeti eljárást a panaszos szomszédjának építkezése ügyében, valamint gondoskodjon hivatalában mind az anyagi-, mind az eljárásjogi szabályok, továbbá az ügyintézézi határidők  maradéktalan megtartásáról.

2.) Felkérem a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy gondoskodjon hivatalában mind az anyagi-, mind az eljárásjogi szabályok maradéktalan megtartásáról, valamint ha szükséges, ellenőrizze az új eljárás határidőn belüli lefolytatását
Kérem továbbá, hogy az ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról, illetőleg intézkedéseiről, különösen az új eljárás lefolytatásánal ellenőrzéséről  az Obtv. 20. § (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül tájékoztatni szíveskedjen.

Budapest, 1999. október 19.

Gönczöl Katalin