OBH 1253/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Szécsi Mária

Az eljárás megindítása
	A panaszos - aki egyéni vállalkozó villanyszerelő - még 1999-ben azért fordult hozzám, mert a Pest Megyei Kézműves Kamara nem fogadta el szakképesítettnek azokat, akik szakirányú végzettséggel rendelkeznek, hanem csak a szakirányú felsőfokú végzettségűeket vagy a mestervizsgát tett vállalkozókat. A vizsgára felkészítést a kamara szervezte, ami nagy költséget okozott a vállalkozóknak. A panaszos véleménye szerint a kamara önkényes intézkedései korlátozták a vállalkozás szabadságát, és jogtalan bevételhez juttatták a kamarát, megrövidítették a tagokat. Mindezek miatt sérelmezte a panaszos a kötelező kamarai tagságot.
	A panaszban leírt sérelem összefüggésben áll az Alkotmányban rögzített vállalkozáshoz való joggal (9. § (2) bek.), a foglalkozás megválasztásának szabadságával (Alk. 70/B. § (1) bek.), valamint a jogbiztonság követelményével (Alk. 2. § (1) bek.), ezért az ügyben vizsgálatot indítottam.
A vizsgálatra a kamara felett törvényességi felügyeletet gyakorló gazdasági minisztert kértem fel. 

A megállapított tényállás
	A gazdasági miniszter a vizsgálata eredményéről a következőket közölte: 
"A Pest Megyei Kézműves Kamara és a Budapesti Elektromos Művek Rt. 1998. májusában Együttműködési Megállapodást kötött. A megállapodás szerint az együttműködés célja a villamosenergia-fogyasztók szélesebb körű és magasabb színvonalú kiszolgálása az élet, vagyon- és üzembiztonsági követelmények magasabb szintű teljesítése e szakterületen működő vállalkozók és vállalkozások minősítésével.
	A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa Vj-110/1998/27. számú határozatával az együttműködési megállapodást a gazdasági versenyt korlátozó megállapodásokra vonatkozó tilalom alól 2002. december 31-ig mentesítette.
Az indokolás szerint a Budapesti Elektromos Művek Rt. vállalta, hogy változatlanul folytatja jelenlegi munkaátvételi gyakorlatát, s a minőségtől függően nem zárkózik el a hálózatra kapcsolástól csupán azért, mert nem bejegyzett gazdálkodó szervezet végezte ezt a munkát, illetve állított ki erre vonatkozó igazolást.
	A Szakvállalkozói Nyilvántartás Ügyrendje - amely az Együttműködési Megállapodás elválaszthatatlan része - a nyilvántartást vezetők feladatává teszi a bejelentkezésre való felhívás félévenkénti közzétételét. A Pest Megyei Kézműves Kamara valótlan tartalommal félretájékoztatja a vállalkozót, amikor jogszabályellenesen a nem minősített beszállítók szerelési jogosultságát szűkíti.
	A villamos energiáról szóló 1994. évi XLVIII. törvény sem a szolgáltatót, sem a kamarát nem hatalmazza fel arra, hogy a csatlakozó berendezés kivitelezőjének képesítési követelményeit előírja.
Az egyes ipari, kereskedelmi és idegenforgalmi tevékenységek gyakorlásához szükséges képesítésekről szóló 5/1997. (III.5.) IKIM rendelet, valamint az ipari és kereskedelmi szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló 18/1995. (VI.6.) IKM rendelet határozza meg az egyes tevékenységek gyakorlásához szükséges képesítési követelményeket.
	A kamara szerepét és közreműködését a szakképzésben a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény, valamint a szakmai vizsgáztatás általános szabályairól és eljárási rendjéről szóló 10/1993. (XII.30.) MüM rendelet írja elő.
A kamara:
- meghatározza azon szakképesítések körét, amelyre mestervizsga szervezhető,
- kidolgozza a mestervizsga követelményeit,
- gondoskodik a mestervizsgáztatás feltételeiről,
- részt vesz a szakképesítő vizsgán, mint a vizsgabizottság tagja,
- részt vesz a szakmai vizsga gyakorlati részének lebonyolításában.
	A mester cím megszerzése nem jelent többletjogosultságot birtokosa számára, kivéve, ha erről külön jogszabály rendelkezik.
Jelen esetben a kivitelezői tevékenység gyakorlását a rendelet nem köti mestervizsgához, vagy szakirányú felsőfokú végzettséghez, nem írható elő követelményként a - Szakvállalkozói Nyilvántartásba vétel feltételeként meghatározott - szakirányú vizsga sem.
	A gazdasági kamarákról szóló 1994. évi XVI. törvény 59. §-a alapján az érintett vállalkozók jogorvoslattal nem élhettek, mert az Együttműködési Megállapodás megkötését testületi határozat nem előzte meg.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 69. §-ának (1) bekezdése ugyanakkor lehetővé teszi, hogy akinek a jogát, vagy jogos érdekét az ügy érinti a Gazdasági Versenyhivatalhoz bejelentéssel éljen.
	A törvényességi felügyeleti eljárás keretében felhívtuk a Pest Megyei Kézműves Kamarát, hogy a jövőben a szakvállalkozói igazolvánnyal kapcsolatos felhívásban olyan tájékoztatást tegyen közzé, amely megfelel a hatályos jogszabályoknak és a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa Vj-110/1998/27. számú határozatának."

Az érintett alkotmányos jogok

A jogbiztonság követelménye (Alk. 2. § (1) bek.)
A vállalkozáshoz való jog (Alk. 9. § (2) bek.)
A munka és a foglalkozás szabad megválasztásához való jog (Alk. 70/B. § (1) bek.)
A jogorvoslathoz való jog (Alk. 57. § (5) bek.)

A vizsgálat megállapításai
	A gazdasági miniszter megállapította, hogy a Pest Megyei Kézműves Kamara jogsértően járt el, mert a vállalkozó számára olyan szakmai feltételt írt elő, amely csak jogszabályban lehetséges. Ezzel a jogbiztonságot is sértve korlátozta az említett alkotmányos jogokat (Alk. 9. § (2) bek., 70/B. § (1) bek.). Ezt az sem teszi elfogadhatóvá, hogy az intézkedéssel - amely egyébként a versenyt korlátozza - a fogyasztókat kívánták védeni. A helyes - a jogbiztonság követelményének megfelelő - megoldás ilyen esetben az, ha a kamara a mielőbbi jogalkotást kezdeményezi.
	A gazdasági kamarákról szóló 1994. évi XVI. törvény 59. §-a szerint a kamara tagjai a bíróságtól kérhetik a kamara határozatának törvényességi felülvizsgálatát. A kötelező kamarai tagság esetén ez a tagok jogainak garanciája az önkényes intézkedésekkel szemben. Éppen ezért súlyos jogsértés, ha a tagokat is kötelező döntéseket nem az arra jogosult testület hozza, és azok nem megismerhetők a tagok számára, jogorvoslati jogukkal sem élhetnek (Alk. 57. § (5) bek.). Ezzel egyébként a törvényességi felügyelet lehetősége és ezáltal a jogbiztonság is sérül.
	A vizsgálat idején fogadta el az Országgyűlés a gazdasági kamarákról szóló új, 1999. évi CXXI. törvényt, ami ugyan a kamarai tagságot nem teszi kötelezővé, de feladataik - például éppen a fogyasztók érdekvédelmében, a szakképzésben - fennmaradnak. Hasonlóképpen mód van a kamarai határozatokkal szemben a jogorvoslatra, és változatlan a törvényességi felügyelet is.
	Fentiek alapján megállapítottam, hogy a Pest Megyei Kereskedelmi és Iparkamara eljárása a panaszos alkotmányos jogait megsértette. A kamara törvényességi felügyeletét ellátó miniszter a jogsértés megszüntetésére a kamarát felhívta. Az ügy lezárása és a hasonló esetek megelőzése érdekében a következő ajánlást teszem:

1)	Felkérem a gazdasági minisztert, szíveskedjék megvizsgálni, hogy a konkrét ügyben tett felügyeleti intézkedése milyen eredménnyel járt, és erről 30 napon belül tájékoztasson.
2)	Felkérem a gazdasági minisztert, valamint a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara elnökét, szíveskedjenek gondoskodni arról, hogy minél szélesebb körben ismertté váljon a kamarai döntésekkel kapcsolatos törvényességi eljárás lehetősége, fórumai. Kérem, hogy ajánlásom tekintetében kialakított állásfoglalásukról az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése és 21. § (2) bekezdése alapján 30 napon belül szíveskedjenek tájékoztatni.  

Budapest, 2000. november 8.

 Gönczöl Katalin