OBH 1233/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A panaszos az országgyűlési biztos hivatalához benyújtott beadványában az első fokon eljáró gyámhivatalok apai kapcsolattartás elmaradása miatt kiszabott bírságát kifogásolta. Jogszabálysértőnek találta a másodfokon eljáró gyámhivatal határozatát, melyben az első fokon eljáró gyámhivatal eljárását jóváhagyta. A panaszos véleménye szerint a bírság kiszabása előtt a gyámhivatal nem vizsgálta elég körültekintően azt, hogy kinek a hibájából maradt el a kapcsolattartás.
	Felkérésemre a megyei gyámhivatal tájékoztatott arról, hogy a pénzbírságra kötelező határozatok alapjául milyen információk szolgáltak, a gyámhivatal döntéseit milyen vizsgálatok előzték meg, a másodfokon eljáró gyámhivatal álláspontja szerint az első fokon eljáró gyámhivatal kellő gondossággal járt-e el a bírság kiszabásával kapcsolatosan. A megyei gyámhivatal a rendelkezésére álló iratanyagokat megküldte hivatalomnak.

Az ügy jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2.§ (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról
Csjt. 92. § (1) A gyermekétől különélő szülő joga és kötelessége, hogy gyermekével kapcsolatot tartson fenn, vele rendszeresen érintkezzen (a kapcsolattartás joga). A gyermeket nevelő szülő vagy más személy köteles a zavartalan kapcsolattartást biztosítani. A gyermeknek joga, hogy különélő szülőjével személyes és közvetlen kapcsolatot tartson fenn.

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról
33. § (1) A gyermek fejlődését veszélyezteti, ha a szülő vagy más kapcsolattartásra jogosult a gyermeket a szülő vagy a különélő másik szülő ellen neveli, illetve a kapcsolattartásra vonatkozó jogerős határozatnak szándékosan és ismételten nem tesz eleget.
(2) Ha a gyermeket nevelő szülő vagy más személy a kapcsolattartást szabályozó határozatnak nem tesz eleget, a gyámhivatal írásban figyelmezteti magatartásának következményeire, ennek eredménytelensége esetén az Áe. végrehajtásra vonatkozó szabályait alkalmazza.
(3) A gyámhivatal által kiszabott végrehajtási bírság adók módjára történő behajtásáról a kötelezett lakóhelye szerinti illetékes jegyző gondoskodik, aki ennek megtörténtéről értesíti az illetékes gyámhivatalt.
(4) Ha a gyermeket nevelő szülő vagy más személy a gyermeket bizonyíthatóan folyamatosan a jogosult ellen neveli és a kapcsolattartásra vonatkozó határozatnak a végrehajtási intézkedések ellenére sem tesz eleget, a bíróságnál a gyermek elhelyezésének megváltoztatása iránti per indításának van helye.
(5) Ha a gyermeket nevelő szülő vagy más személy a kapcsolattartást szabályozó jogerős határozatnak önhibájából nem tesz eleget, a gyámhivatal őt a jogosultnak a kapcsolattartás meghiúsítása folytán keletkezett igazolt költségei (pl. utazási költség) viselésére kötelezi.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
81. § Ha a végrehajtás meghatározott cselekmény elvégzésére (ingatlan birtokba adására, lakás kiürítésére stb.) vagy meghatározott magatartásra (a továbbiakban: meghatározott cselekményre) irányul, a végrehajtást az a legalsóbb fokú közigazgatási szerv foganatosítja, amelynek illetékességi területén a kötelezett lakása vagy székhelye, illetőleg az ingatlan van. Ha nem a végrehajtást elrendelő közigazgatási szerv jogosult a foganatosításra, e célból az illetékes szervet kell megkeresni.
82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így...c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet;
d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy az eljáró gyámhivatalok eddig öt alkalommal bírságolták meg a panaszost, mert a bíróság ítéletében foglalt apai kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezéseit nem tartotta be.  
	A panaszost a kapcsolattartás elmaradása miatt először Zamárdi Önkormányzatának jegyzője 1996. áprilisában 5.000 Ft-ra bírságolta. A panaszos elfogultság miatt kérte Zamárdi Önkormányzatának kizárását. A megyei gyámhivatal az ügy elbírálására Balatonendréd Önkormányzatának jegyzőjét jelölte ki. Balatonendréd jegyzője 1997. júniusában és júliusában 10.000-10.000 Ft bírságot szabott ki a panaszosra, mert ígérete ellenére sem engedte gyermekeit kapcsolattartásra apjukhoz. Mindkét bírságolási ügyben eljárást folytatott a Somogy Megyei Főügyészség. A főügyészség az üggyel kapcsolatosan kisebb jelentésű törvénysértés miatt jelzéssel élt (a második bírságoló határozatban egy olyan dátum is maradt, mely az első bírságolás alapjául szolgált)
	Jogszabályváltozás miatt a kapcsolattartás végrehajtásának hatásköre a Balatonföldvári Városi Gyámhivatalhoz került. A városi gyámhivatal a panaszost a kapcsolattartások folyamatos elmaradása miatt 1998. októberében 30.000 Ft, majd 1998. decemberében 40.000 Ft bírsággal sújtotta. Az októberi bírságoló határozatot és az ügyben keletkezett iratanyagokat a megyei főügyészség megvizsgálta, sem az első fokon, sem a másodfokon hozott határozatot nem találta jogszabálysértőnek. 
	A rendelkezésemre álló iratokból megállapítottam, hogy a gyámhivatal bírságot kiszabó határozata megalapozott volt. A határozat meghozatala előtt meghallgatta a panaszost, nyilatkoztatta az apát, beszerezte a kapcsolattartásra vonatkozóan a szülők közötti értesítések, levélváltások anyagát, a bizonyítékok alapján hozta meg döntését. 
	A fentiek alapján megállapítottam, hogy mind az első fokon, mind a másodfokon eljáró gyámhivatal a hatályos jogszabályoknak megfelelően járt el, a panaszos alkotmányos jogaival kapcsolatosan visszásság nem történt, ezért a vizsgálatot ajánlás nélkül lezárom

Budapest, 2000. szeptember 8.

Gönczöl Katalin