OBH 1129/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Schilling Rezső

Az eljárás megindulása:
	Az Oroszlányi Rendőrkapitányság hivatásos állományú, neve elhallgatását kérő beosztottja beadványában sérelmezte, hogy a rendőrkapitányság vezetője többször megengedhetetlen hangnemben beszél az állománnyal, rendszeresen szabadidőböl tart eligazításokat és  végezteti tesztlapok kitöltetését, azzal fenyegetve az állományt, hogy aki nem megfelelő eredményt ér el, azt az állományból eltávolítja. A beadvány szerint a rendőrkapitány kivételezik barátaival, egy esetben a tiltott parkolásért és a helyszínbírság meg nem fizetése miatt feljelentett személy érdekében a fellebbezést a szabálysértési előadóval gépeltette le, az ügyben a megyei rendőr-főkapitányság meg is szüntette az eljárást. Abban az ügyben, ahol az őrizetbe vett személy szökést kisérelt meg a rendőrkapitányság épületéből és rátámadt az őt üldöző rendőrre, a  kapitányságvezető utasítására nem készítettek semmiféle jelentést, a sérült rendőrről nem vetettek látleletet. Panaszos szerint az is előfordult, hogy a kapitányság vezetője szabálysértésért megfenyitette egyik beosztottját ugyanakkor a szabálysértési hatóságnál is feljelentette. A beadvány szerint sérelmezi az állomány, hogy megtiltották számukra a szolgálat során a magántulajdonú mobil távbeszélő-készülékek használatát.
	A panaszban foglaltakra figyelemmel alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság gyanúja merült fel, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. A vizsgálat során az Országos Rendőr-főkapitányság vezetőjét a panaszban foglaltak ellenőrzésére, kivizsgálására kértem fel.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz  való jog (Alkotmány. 2.§ /1/ bek.)
Veleszületett jog az emberi méltósághoz (Alkotmány 54.§ /1/ bek.)
A tulajdonhoz, ezen belül a birtokláshoz való jog  (Alkotmány 13.§ /1/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
A  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
3. § (1) A szolgálati viszony az állam és a hivatásos állomány tagja között létrejött különleges közszolgálati jogviszony, amelyben mindkét felet a sajátos szolgálati körülményeknek megfelelő, e törvényben és más jogszabályokban meghatározott kötelezettségek terhelik és jogosultságok illetik meg.
(2) A hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyból fakadó kötelmeit - a fegyveres szerv rendeltetés szerinti feladatainak megvalósítása érdekében - önkéntes vállalás alapján, élethivatásként, szigorú függelmi rendben, életének és testi épségének kockáztatásával, egyes alapjogai korlátozásának elfogadásával teljesíti.
5. § (1) A szolgálati viszonnyal kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket a rendeltetésüknek megfelelően kell gyakorolni, illetve teljesíteni.
(2) A jog gyakorlása különösen akkor nem rendeltetésszerű, ha az mások zaklatására, jogos érdekének csorbítására, érdekérvényesítési lehetőségének korlátozására, lehetséges véleménynyilvánításának elfojtására irányul, vagy erre vezet.
	7. § A szolgálati viszony keretében a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró köteles:
a) a hivatásos állomány tagja feladatait a munkaköri leírásban rögzíteni, őt a szolgálati viszonyra vonatkozó szabályok, illetve az egyéb jogszabályok szerint foglalkoztatni, részére az egészséges és biztonságos szolgálatteljesítés feltételeit biztosítani

	14. § (1) A hivatásos állomány tagja alapvető jogainak a szolgálati viszonnyal kapcsolatos korlátozása nem okozhat az elérni kívánt törvényes érdekkel nyilvánvalóan aránytalan hátrányt.
	67. § A szolgálati viszony keretében a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró köteles:
a) a hivatásos állomány tagja feladatait a munkaköri leírásban rögzíteni, őt a szolgálati viszonyra vonatkozó szabályok, illetve az egyéb jogszabályok szerint foglalkoztatni, részére az egészséges és biztonságos szolgálatteljesítés feltételeit biztosítani;
b) a szolgálati feladatok ellátását úgy megszervezni, hogy a hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyból eredő jogait gyakorolni, kötelezettségeit teljesíteni tudja;
c) a feladatok elvégzéséhez szükséges tájékoztatást és irányítást megadni, a szolgálatteljesítéshez szükséges ismeretek megszerzését biztosítani.
69. § (1) A hivatásos állomány tagja szolgálatteljesítése során köteles végrehajtani az elöljáró parancsát, a felettes rendelkezését, kivéve, ha azzal bűncselekményt követne el.
119. § (1) Fegyelemsértést követ el, és fegyelmi eljárás keretében felelősségre kell vonni a hivatásos állomány tagját, ha a szolgálati viszonnyal kapcsolatos kötelezettségét vétkesen megszegi.
(2) A fegyveres erők, a rendőrség, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok és a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos állományú tagja olyan szabálysértésének elbírálására, amelyet a szolgálati helyen vagy a szolgálattal összefüggésben követett el, a fegyelmi eljárás szabályait kell alkalmazni.
1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
	6. § (2) Az országos rendőrfőkapitány irányító jogkörében
c) gondoskodik a szervezeti és működési szabályzat, valamint az egyéb belső szabályzatok elkészítéséről, összhangjáról és érvényesítéséről;               
3/1995. (III. 1.) BM rendelet a Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról
	5. § A rendőr szolgálati feladatait a jogszabályokban, illetve a jogszabályok alapján az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, a szervezeti-működési szabályzatban, a munkaköri leírásban és az elöljárói rendelkezésekben meghatározottak szerint látja el.
 
A vizsgálat megállapitásai:
	Az Országos Rendőr-főkapitányság vezetőjének tájékoztatása és a megállapításokat alátámasztó dokumentumok alapján az ügyben a következőket állapítottam meg:
	A lefolytatott vizsgálat során nem lehetett azt alátámasztani, hogy a rendőrkapitányság vezetője az állománnyal meg nem engedhető hangnemben beszél, vagy a jogos érdekei védelmében szót emelő beosztottal szemben hatalmával visszaélne. Tény, hogy az állománnyal szemben távolságot tart és szigorú, de ez egyfajta vezetői magatartásként érdemben nem kifogásolható.
	A rendőrkapitányság vezetője 5-2/96 sz. intézkedésével a hivatásos állomány szakmai felkészültségének folyamatos mérése, ellenőrzése céljából elrendelte az állomány részére havi 2 alkalommal szakmai felmérő tesztlapok kitöltését, ami alkalmanként kb. 10 percet vesz igénybe. Az elért eredmények alapján évente 2 alkalommal sor kerül a személyes értékelésre, amelynek lehet ugyan személyi konzekvenciája, erre azonban eddig nem volt példa. A rendőrkapitányság vezetőjének ez az intézkedése a rendőrségen belül nem általános, ettől függetlenül önmagában alkotmányos jogokkal összefüggő sérelmet nem okoz. A   fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 67.§ c/ pontja szerint a szolgálati jogviszony keretében a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró köteles a feladatok elvégzéséhez szükséges irányítást és tájékoztatást megadni, a szolgálatteljesítéshez szükséges ismeretek megszerzését biztosítani. Ennek ellenére -miután kifejezetten a szolgálat teljesítéséről van szó- nem lehet elfogadni és általánossá tenni azt, hogy a felmérésre szolgálati időn kívül, szabadidőből kerüljön sor.
	Vizsgálatom során nem lehetett pontosan megállapítani azt, hogy történt-e szabálytalanság vagy visszaélés a beadványban szereplő tiltott parkolás miatti feljelentés ügyében. Tájékoztatás szerint az ügy iratait bejelentés kivizsgálása céljából a Komárom-Esztergom megyei Főügyészség bekérte. Folyamatban levő eljárás vizsgálatára hatásköröm nem terjed ki.
	V.Z. oroszlányi lakost a Veszprémi Rendőrkapitányság beosztottja  1998. december 18-án az Oroszlányi Rendőrkapitányság épületében bűncselekmény elkövetésének alapos gyanúja miatt elfogta.  Veszprémbe átszállításáig az előállító helyiségbe helyezték el, ahonnan mellékhelyiségbe engedését kihasználva szökést kisérelt meg. Az őt üldöző rendőr utolérte, ekkor azzal szembefordulva 2-3 esetben megütötte.
A  hivatalos személy elleni erőszak tényéről a kapitányságvezető utasítására semmiféle jelentés nem készült, az eseményt az ügyeleti naplóban sem rögzítették.
Az ügyben az illetékes szerv a Btk. 244. § 1/ bek.-be ütköző bűnpártolás büntettének alapos gyanúja miatt 1999. április 26-án a rendőrkapitányság vezetőjével és a bűnügyi osztály vezetőjével szemben büntető feljelentést tett a Komárom-Esztergom Megyei Főügyészség Nyomozó Hivatalához. 
	A magántulajdonú mobil telefonok szolgálat közbeni használatának és hordásának tilalmával összefüggő panaszt az  állampolgári jogok országgyűlési biztosa az OBH 8785/1997. számú ügyben már vizsgált. 
	A vizsgálat megállapította, hogy  az adott ügyben kiadott intézkedés nem hatósági határozat, hanem a főkapitányság személyi állományának egy részére - a közterületi szolgálatot ellátó rendőrökre - vonatkozó szolgálati tilalom. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz akkor lehet fordulni, ha a beadványt tevőt - megítélése szerint - valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 	
	Az Alkotmánybíróság az 578/B/1992. AB határozatában kifejtette - "a fegyveres erők és a fegyveres testületek hivatásos tagjainak szolgálati viszonya tartalmából következik, hogy a hivatásos állomány tagja - önként vállalt élethivatása alapján - feladatkörét szolgálati parancsok és - a polgári foglalkozású személyekre irányadó jogszabályokhoz képest szigorúbb jogi normák keretei között teljesíti." (ABH 1993. 591.)
	A rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6.§ (2) bekezdés c) pontja felhatalmazza az országos rendőr-főkapitányt az állományra vonatkozó szabályzatok kiadására. Az ORFK 22/1997. sz. utasításával kiadott Járőr- és Őrszolgálati Szabályzat tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek a közterületi szolgálatot ellátó rendőrök felszerelésével és a szolgálat ellátás más szabályaival foglalkoznak. A Szabályzat a biztonságos szolgálat ellátás érdekében megállapít olyan előírásokat is, amelyek a hajviseletre vagy a látható testfelületen viselt ékszerekre vonatkoznak. A Szabályzat 89. pontja előírja, hogy a rendőr a részére szolgálatra meghatározott öltözetben, fegyverzettel és felszereléssel köteles megjelenni az eligazításon. Ezt az eligazítást végző parancsnok ellenőrizni  köteles. A  Szabályzat  1.  sz.  melléklete  tartalmazza a járőr kötelező és külön utasításra viselhető felszerelési tárgyait. Járőrönként egy db. kézi járőrrádió készülék a kötelező felszerelések közé tartozik. Magántulajdonú mobiltelefon szolgálatban történő birtoklását vagy használatát a Szabályzat nem tiltja meg, de nem rendelkezik más, magántulajdonban tartható - taxatíve felsorolhatatlan sokaságú - tárgyakról sem.

	Összegezve megállapítható, hogy az intézkedése nem sérti a jogállamisághoz és a jogbiztonsághoz fűződő alkotmányos jogokat, annak ellenére, hogy olyan szabályt állapít meg, amelyet az Országos Rendőr-főkapitány a teljes személyi állományra nézve nem tartott szükségesnek szabályozni. Az állományilletékes parancsnok, mint általános munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró, mindazon munkáltatói jogokat gyakorolja, amelyeket a szolgálati törvény nem határoz meg más parancsnok, vezető részére, így nem jogszabálysértő az alárendeltjeire vonatkozó szolgálati rendelkezés kiadása sem.
	A vizsgált  intézkedés - korlátozó jellege ellenére - nem okoz az elérni kívánt célhoz képest aránytalan hátrányt az érintett személyi állomány részére. Felveti azonban a hátrányos megkülönböztetés tilalma sérülésének veszélyét.
	Figyelemmel a veszély jellegére, az ügy körülményeire, e tekintetben visszásságot nem állapítok meg, azonban felhívom az Országos Rendőr-főkapitányság figyelmét arra, hogy központi rendelkezés látszik szükségesnek a mobiltelefonok hordozhatóságával összefüggésben.
	A rendőrkapitányság vezetője 1998. október 7-én közlekedési szabálysértés elkövetése miatt 4.000 Ft pénzbírság fenyítésben részesítette a kapitányság egyik beosztottját. A megyei rendőr-főkapitányság kiemelt fegyelmi főelőadójának intézkedése alapján a főkapitányság vezetője érvénytelenítette a fegyelmi határozatot, mert szolgálattal  össze nem függő, ezért fegyelmi jogkörben el nem bírálható szabálysértés történt. Az érvénytelenítő határozatot azzal küldték meg a rendőrkapitányság vezetőjének, hogy egy példányát kézbesítse a megfenyített személynek és tegyen ellene szabálysértési feljelentést a szabálysértési hatósághoz. A feljelentés megtételére sor került, de az érvénytelenítő határozat átadása elmaradt. A kettős eljárásra és felelősségrevonásra tekintettel a jogállamiság és az ahhoz kapcsolódó jogbiztonság elve sérült, és csorbult a jogorvoslathoz való jog is, ezért az alkotmányos jogokkal összefüggésben a visszásságot megállapítom. Arra tekintettel, hogy a sérelem orvoslása megtörtént, ajánlást nem teszek és vizsgálatomat lezárom.

Budapest, 1999. június 30.

Dr. Polt Péter