OBH 1101/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Almási Eszter

Az eljárás megindulása:

A panaszos a HUNGAROTEL Távközlési Rt. számlareklamációval kapcsolatos eljárását kifogásolta.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján, az Alkotmányban deklarált  panaszhoz való jog, valamint jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményének érintettsége  folytán az ügyben vizsgálatot indítottam. 

Az Obtv. 18.§ (3) bekezdése alapján felkértem a Kelet-magyarországi Hírközlési Felügyelet igazgatóját, hogy a 232/1997. (XII. 12.) Korm. rendeletben megállapított jogkörében eljárva, vizsgálja meg a panasszal érintett eljárást. A Hírközlési Felügyelet vizsgálatát 1999. április 26-án kelt határozatával zárta le.

A megállapított tényállás:

A panaszos leveleiből, a HUNGAROTEL Rt. leveleinek csatolt másolati példányaiból, valamint a Kelet-Magyarországi Hírközlési Felügyelet határozatából az alábbi tényállást állapítottam meg.

A panaszos 1998. XI. 10-én kapott telefont. Levélben kérte a HUNGAROTEL Rt-től a 06/90-es hívások letiltását, azonban a kérelme eltűnt. Az 1998. XII. 16-án kézhez kapott számlán ( "I., II., és III. övezeti" ) emelt díjas hívások szerepeltek 38.725.- forint összegben. Mivel a panaszos nem vett igénybe ilyen szolgáltatást, azonnal kérte a HUNGAROTEL Rt. vizsgálatát, valamint ismételten - ajánlott levélben - kérte az emelt díjas hívások letiltását. 1999. I. 13-án ismét szerepelt a számlán emelt díjas hívás, 2.345.- forint értékben. A panaszos a számlákon szereplő összeg általa nem vitatott részét 1999. január 20-án személyesen befizette, a HUNGAROTEL Rt. székhelyén működő pénztárban. Ennek ellenére 1999. II. 4-én kelt a HUNGAROTEL Rt. levélben szólította fel az általa kiegyenlített követelés egy részének befizetésére. A tévedést később az igazgató elismerte.

A számlareklamáció miatt indult vizsgálat során a HUNGAROTEL helyszínen eljáró számlapanasz ügyintézője által készített jegyzőkönyv szerint: " a reklamált időszakban nem zárható ki", hogy a Rákóczi utca és a Kossuth utca sarkán lévő elosztószekrényt "valaki kinyitotta volna."

A HUNGAROTEL Rt. igazgatója 1999. február 16-án kelt levele szerint, az emeltdíjas hívások igénybevételének vitatása miatt indult műszaki vizsgálat része volt az a helyszíni vizsgálat, melynek során a jegyzőkönyv készült. A helyszíni vizsgálat eredményét azonban " a jegyzőkönyvbe beíratott mondat", miszerint "a reklamált időszakban nem zárható ki", hogy az elosztó szekrényt kinyitotta valaki, nem befolyásolja. Az igazgató által aláírt levél szerint: "A lefolytatott vizsgálatok jelenlegi állása szerint semmi olyat nem találtunk, mely arra utalna, hogy az Ön távbeszélő vonaláról bárki más rívásokat kezdeményezhetett volna. Az Ön által kifogásolt emeltdíjas hívások döntően az éjszakai (22.00 - 03.00 között) órákban kerültek lebonyolításra és bizonyára Ön is emlékszik arra, hogy november és december hónapban milyen rendkívül hideg éjszakák voltak, ez véleményem szerint kizárja azt a feltételezést, hogy az utcán több órán keresztül valaki egy elosztó szekrény mellett álldogálva telefonáljon."

A számlareklamáció vizsgálatát egy levéllel zárta le a HUNGAROTEL Rt., 1999. március 12-én. A levél megállapítja, hogy a díj számlázása megfelel a többszörösen módosított 31/1997. (XI.20.) KHVM rendeletben meghatározott díjazási és áralkalmazási feltételeknek, a reklamált időszakban túlszámlázást okozó központhiba nem fordult elő. Az állomásához kapcsolódó távközlő hálózat megfelel a hálózatépítésre vonatkozó műszaki technológiai előírásoknak. A helyszíni vizsgálat eredménye, hogy a jogtalan áramkör-használat a helyszín és a hálózat megtekintése alapján kizárt.
 
A levélben a HUNGAROTEL Rt. igazgatója és szolgáltatási manager-e felhívja a panaszos figyelmét, hogy az idegenhasználat gyanújának jövőbeli elkerülése végett igényelhet többek között belföldi- és nemzetközi távhívásból való kizárást, vagy előfizető által vezérelt híváskorlátozás.

A levélben felszólítják a panaszost a "számlán szereplő összeg" 8 napon belül történő kiegyenlítésére a befizetési határidő óta eltelet időtartamra vonatkozó késedelmi kamattal. A befizetendő összeg nincs meghatározva a levélben, valamint ahhoz befizetési utalványt sem mellékeltek. Ennek ellenére a díjtartozás elmulasztása esetén 8 nap elteltével az állomás üzem-szüneteltetése, 15 nap elteltével pedig a jogviszonyát felmondása és távbeszélő állomás leszerelése van megjelölve jogkövetkezményként.

A panaszos mozgáskorlátozott, a távbeszélő állomás üzem-szünetelése, illetve leszerelése jelentősen nehezítené a külvilággal való kapcsolattartását. Ezért az általa vitatott összeget 41.070.- forintot a felszólító levél után kiegyenlítette.

1999. III. 17-én a panaszos levélben kérte a HUNGAROTEL Rt-től, hogy írásban adjon biztosítékot arra, hogy az emeltdíjas szolgáltatást nem engedik hozzáférhetővé tenni az állomásról, amíg ezt ő írásban nem kéri. A HUNGAROTEL Rt. ügyfélszolgálata 1999. III. 18-án ún. szolgáltatás megrendelőlappal igazolta, hogy a híváskorlátozást 1998. XI. 9-étől, tehát a telefon bekötésétől, figyelembe veszi. 

A Kelet-magyarországi Hírközlési Felügyelet, mint illetékes első fokú hatóság a bejelentésben foglaltakat megkeresésemre kivizsgálta és 1999. IV. 26-án kelt határozatában megállapította, hogy a HUNGAROTEL Rt. által kötött előfizetői szerződés nem tartalmazta a 243/1997. (XI.20.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdés. c) 7. pontjában, az egyedi előfizetői szerződés kötelező tartalmi elemeként megjelölt nyilatkozatot, mely szerint - a távbeszélő szolgáltatás útján teljesíthető egyéb szolgáltatást igényli-e az előfizető. A HUNGAROTEL Rt. szerződéskötési ajánlata nem felelt meg tehát a Kormányrendeletnek, ezért a Felügyelet kötelezte az eltérés megszüntetésére.

A Kelet-magyarországi Hírközlési Felügyelet megállapította továbbá, hogy a szolgáltató a Felügyelet TZ10.200-106/2/99 ügyiratszámú levelében kért igazolást arról, hogy számlázási rendszere zárt és hitelesített, nem adott át. A szolgáltató az igazolás hiányában nem tett eleget az Üzletszabályzata Számlareklamáció pontjában foglalt igazolási kötelezettségének. Ezzel nem teljesítette a távközlésről szóló 1992. évi LXXII. törvény 12. § (5) pontjában foglalt bizonyítási kötelezettséget. A Felügyelet ezért kötelezte, hogy 30 napon belül "mutassa be számlázási rendszere zártságát és hitelesítettségét igazoló dokumentumokat".

A Felügyelőség helyszíni vizsgálaton megállapította, hogy a kérelemben említésre került Körösnagyharsány Rákóczi u. - Kelemen u. kereszteződésében lévő elosztószekrény "csőbálvány ajtaja deformált, de biztonságosan zárt volt".  A határozat tévesen jelöli meg az elosztószekrény helyét, ugyanis a panaszos tájékoztatása alapján   Körösnagyharsányban nincs Kelemen utca. 

Irányadó jogszabályok:

1992. évi LXXII. törvény a távközlésről

9. § (1) Az előfizetői szerződésnek a fogyasztók védelmével, és a szolgáltatás minőségével összefüggő feltételeit a miniszter rendeletben határozza meg.
(2) A távközlési szervezet az általános szerződési feltételeit tartalmazó üzletszabályzatát - szolgáltatása megkezdését megelőzően legalább 45 nappal - köteles megküldeni jóváhagyás céljából a Hírközlési Főfelügyelet részére. A Hírközlési Főfelügyelet - a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség véleményének figyelembevételével - 30 napon belül határoz az üzletszabályzat jóváhagyásáról. Amennyiben a Hírközlési Főfelügyelet a megadott határidőn belül nem határoz, az üzletszabályzat jóváhagyottnak tekintendő.
(3) A távközlési szervezet üzletszabályzatát és a szolgáltatásaiért felszámítható díjait az előfizetők részére hozzáférhető módon köteles közzétenni.
(4) A feleknek az előfizetői szerződésben foglalt alapvető jogait és kötelezettségeit a Kormány rendeletben állapítja meg.
12. § (5) Ha az előfizető a szolgáltató által követelt díj összegszerűségét vitatja, a szolgáltatónak kell bizonyítania, hogy a díj számlálása, továbbá megállapítása helyes volt.
Hatósági eljárások
19. § (1) A távközlés hatósági feladatait a miniszter irányítása és felügyelete alatt működő egységes államigazgatási szerv látja el, amelynek központi szerve a Hírközlési Főfelügyelet, helyi szervei a területi hírközlési felügyeletek (a továbbiakban együtt: hatóság).
(2) A hatóság feladat- és hatáskörét, továbbá illetékességét a Kormány állapítja meg.

243/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet a távközlési előfizetői szerződésekről

2. § (1) A közcélú távbeszélő szolgáltatás előfizetője egyéni és üzleti/intézményi kategóriájú lehet:
a) egyéni előfizető az a magánszemély, aki a szolgáltatás-hozzáférési pont létesítését lakásba, nem lakás céljára szolgáló helyiségbe vagy általa ellenőrzött és harmadik személy illetéktelen hozzáférésétől védett helyre kéri;
Egyedi előfizetői szerződés
6. § (1) A szolgáltatás-hozzáférési pont létesítésével és azon keresztül igénybe vehető szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos - kizárólagosan az érintett előfizetőre vonatkozó - szerződési feltételeit a szerződő felek egyedi előfizetői szerződésbe kötelesek foglalni.
(2) Az egyedi előfizetői szerződés kötelező tartalmi elemei
a) egyéni előfizető esetében:
1. név,
2. lakóhely vagy tartózkodási hely,
3. a szerződésbe felvett, a követelések behajtásához szükséges adatok;
b) üzleti/intézményi előfizető esetében:
1. cégszerű megnevezés,
2. székhely (telephely),
3. bankszámlaszám;
c) mindkét előfizetői kategóriában:
1. a szolgáltatás-hozzáférési pont létesítésének helye (a teljesítés helye),
2. a belépési díj mértékére, megfizetésére és visszafizetésére vonatkozó feltételek,
3. a díjkiegyenlítés módja,
4. az előfizetési, azonosítási szám(ok),
5. a csatlakoztatott végberendezés darabszáma, tulajdonjoga,
6. az előfizetői adatok kezelésével kapcsolatos nyilatkozat,
7. az előfizető arról szóló nyilatkozata, hogy a távbeszélő szolgáltatás útján teljesíthető egyéb szolgáltatásokat igényli-e (pl. audiotex vagy más emeltdíjas szolgáltatások),
8. az igénybe vett kiegészítő szolgáltatások,
9. a területi ügyfélkapcsolati hely megnevezése,
10. az általános szerződési feltételektől való eltérések.
(3) Az egyedi előfizetői szerződésekben a kötelező tartalmi elemeken kívül a felek további feltételeket is meghatározhatnak.

232/1997. (XII. 12.) Korm. rendelet az egységes hírközlési hatóságról, valamint egyes hírközlést érintő jogszabályok módosításáról

5. § (1) A felügyeletek a Főfelügyelet irányítása alatt, teljes hatósági jogkörrel rendelkező területi költségvetési szervek, amelyek pénzügyi-gazdasági feladatait a Főfelügyelet látja el.
b) a távközlési hatósági feladatok
 4. távközlési szolgáltatások minőségfelügyelete;
18. jogszabályban, hatósági engedélyben, koncessziós szerződésben, üzletszabályzatban foglaltaktól való eltérés esetében - a szakirányú ellenőrzés alapján - a távközlési szolgáltató kötelezése az eltérés megszüntetésére, eredménytelenség esetében a hatósági engedély visszavonása, a jogszabályokban meghatározott szankciók alkalmazása, illetőleg javaslattétel a miniszter részére a koncessziós szerződés felbontására;

A vizsgálat megállapításai:

Az országgyűlési biztosok állandó - az Alkotmánybíróság álláspontjával megegyező - gyakorlata, hogy az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményét olyan alkotmányos alapértéknek tekintik, amely minden jogalkalmazót kötelez. A jogbiztonság követeli meg, hogy nemcsak a jogszabályok, de a rájuk alapozott normatív intézkedések egyaránt, világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára (75/1995. (XII. 21.) AB határozat, OBH 7459/96. sz. jelentés). 

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 13. § (1) bekezdése kimondja, hogy: "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot".

A Polgári Törvénykönyv 4. § (1) bekezdése szerint: "A polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeinek megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni." Az Alkotmánybíróság 31/1998. (VI. 25.) határozata  a joggal való visszaélés polgári jogi tilalmát kiterjesztette más jogágakra, így a közjogra is. "A Magyar Köztársaságban az említett tilalomnak az egész jogrendszerre kiterjedő általános érvénye közvetlenül az Alkotmány 2. §-ának (1) bekezdéséből vezethető le. ...A kifejtetteknek megfelelően érvényesül a joggal való visszaélés tilalma a közjogban is, ahol e tilalom egyaránt irányadó a jogalkotó szervek, a jogalkalmazó szervek, illetőleg az ügyfelek magatartására. " Ennek alapján a jóhiszeműség a tisztességes eljárás követelményét és az együttműködési kötelezettséget is lehet a közjogra kiterjesztve alkalmazni. Az országgyűlési biztosok gyakorlatukban ennek megfelelően a jóhiszeműség, a tisztességes eljárás és az együttműködés kötelezettsége alkotmányos követelménynek tekintik. A jóhiszeműség, a tisztességes eljárás követelménye és az együttműködési kötelezettség tekintetében az országgyűlési biztosok nem a közszolgáltató és a közszolgáltatást igénybe vevő közötti kötelmi jogviszonyt vizsgálják -  amely a bíróság feladata -, hanem ennek a viszonynak a közjogi vetületét, amelyet a közszolgáltatás igénybe vevőjének a közszolgáltatóval szembeni - némely esetekben jogszabály által támogatott - személyes kiszolgáltatottsága alapoz meg. A kiszolgáltatottság kihasználása bizonyos esetekben a tulajdonjog megsértéséhez vezethet.

Az Alkotmány 64. §-ában deklarált panaszhoz való jog materiális tartalmát a panasz alapos és érdemi vizsgálatának kötelezettsége adja.

A HUNGAROTEL Rt. igazgatója panaszoshoz írt levelében azt állította, hogy a panaszos "íratta" a műszaki vizsgálat során a szolgáltató által felvett jegyzőkönyvbe azt a mondatot, miszerint a reklamált időszakban nem zárható ki, hogy az elosztó szekrényt kinyitotta valaki. Az igazgató állítása tényekkel nincs alátámasztva, így sértő a panaszos személyére, ezért nem felel meg a jóhiszeműség követelményének.

A panasz kivizsgálására irányuló eljárás komolyságát kérdőjelezi meg, ezzel a jóhiszeműség követelményének sérelme mellett a panaszhoz való jog érvényesülését is veszélyezteti az igazgató által az idegenkezűség kizártságának indoklására tett kijelentés: "Az Ön által kifogásolt emeltdíjas hívások döntően az éjszakai (22.00 - 03.00 között) órákban kerültek lebonyolításra és bizonyára Ön is emlékszik arra, hogy november és december hónapban milyen rendkívül hideg éjszakák voltak, ez véleményem szerint kizárja azt a feltételezést, hogy az utcán több órán keresztül valaki egy elosztó szekrény mellett álldogálva telefonáljon."

Nem felel meg az együttműködés kötelezettségének, hogy a vizsgálat eredményéről, a panasz elutasításáról a HUNGAROTEL Rt. nem hozott határozatot. A panaszost levélben kötelezték a tartozás és annak kamatai megfizetésére, összegszerű megjelölés nélkül. A levélhez nem mellékeltek olyan utalványt sem, amin a kötelezettség teljesíthető lett volna. A késedelmi kamatokkal növelt összeg kiszámítása nem várható az előfizetőtől, a teljesítést a szolgáltatónak kell lehetővé tennie. 

Mindezek alapján megállapítom, hogy a HUNGAROTEL Rt. számlapanasz kivizsgálására irányuló eljárása sérti a panaszos panaszhoz való alkotmányos jogát, valamint nem felel meg az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz való jogból fakadó jóhiszeműség és együttműködési kötelezettség követelményének, ezáltal alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot okoz.

A Kelet-magyarországi Hírközlési Felügyelet határozatában megállapította, hogy a HUNGAROTEL Rt. szerződési ajánlata nem tartalmazta azt a 243/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet által az egyedi előfizetői szerződésekre kötelezően előírt elemet, amely az előfizetőt nyilatkozatja, hogy a távbeszélő szolgáltatás útján teljesíthető egyéb szolgáltatásokat igényli-e (pl. audiotex vagy más emeltdíjas szolgáltatások). Végső soron ez a jogszabály sértés vezetett a konkrét esetben számlavitához. Amennyiben ugyanis a HUNGAROTEL Rt. jogszabályszerűen jár el, a panaszos a szerződés megkötésekor nyilatkozhatott volna arról, hogy az emeltdíjas szolgáltatásokat nem kívánja igénybe venni. 

A HUNGAROTEL Rt. ügyfélszolgálata által a panaszos részére kiadott, a vállalat pecsétjével ellátott igazolás tartalma szerint az emeltdíjas hívások korlátozását 1998. XI. 9-étől, tehát a telefon bekötésétől, figyelembe veszik. Ez egyértelműen bizonyítja a panaszos azon állítását, hogy a híváskorlátozásra vonatkozó igényét, a szolgáltatónak még a vitatott hívások időpontja előtt jelezte, így a számlapanasz vizsgálata értelmetlen.

Megállapítom, hogy az előfizető kötelezése az emeltdíjas hívásokról kiállított számla kiegyenlítésére, miközben a szolgáltató nyilvántartása szerint az ilyen típusú hívásokat az előfizető állomásáról korlátozták, nem felel meg az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz való jogból fakadó jóhiszeműség és együttműködési kötelezettség követelményének, ezáltal alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okoz.

A feltárt visszásságok orvoslása:

A vizsgálatom során feltárt visszásságok orvoslása érdekében, élve az Obtv. 21.§ (1) bekezdésében biztosított jogommal, kezdeményezem, hogy a HUNGAROTEL Rt.

1.	a jövőben hangsúlyozottan legyen figyelemmel eljárása során a jóhiszeműség és
	az együttműködési kötelezettség követelményére; határozati formában hozza
	meg számlapanasz vizsgálatról szóló döntéseit, és amennyiben a határozat
	fizetésre kötelezést tartalmaz, összegszerűen jelölje meg a kötelezettség
	mértékét;

2.	a híváskorlátozás nyilvántartásában szereplő időpontját figyelembe véve
	számoljon el a panaszossal;

3.	a igazgató kérjen elnézést a panaszostól az eljárás során elkövetett hibákért.

Kérem a HUNGAROTEL Rt. igazgatóját, hogy kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjáról, illetve intézkedéseiről az Obtv. 21. § (2) bekezdésében írt harminc napos határidőn belül szíveskedjen tájékoztatni. Felhívom továbbá a figyelmét arra, hogy amennyiben kezdeményezésemmel nem ért egyet az előző határidőn belül köteles azt véleményével ellátva felügyeleti szervéhez felterjeszteni.

Budapest, 1999. június 10.

Gönczöl Katalin