OBH 927/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Sátori János

Az eljárás megindítása
	F. I. szolnoki lakos panaszt nyújtott be Szolnok Megyei Jogú Város Közgyűlése által a köztisztasággal és a települési szilárd és folyékony hulladékkal összefüggő tevékenységről, a szervezett köztisztasági közszolgáltatás kötelező igénybevételéről alkotott, többször módosított 45/1995. (XI.1.) KR. rendelet (Ör.) alkalmazásával kapcsolatban. Panaszában azt sérelmezi, hogy a Szolnok területén lévő 92 négyszögöles hobbi telke után egész évre szóló hulladékszállítási díj megfizetésére kötelezi a szolgáltató. Előadása szerint az ingatlan használata alapján csak az lenne reális, ha legfeljebb 8 hónapra kellene hulladékszállítási díjat fizetni. Kifogásolja, hogy más településeken figyelembe veszik a díj megállapításánál az ingatlan tényleges használatát, Szolnokon viszont erre nincs lehetőség.
	A panasz alapján a jogállamisággal (Alk. 2. § (1) bek.) és a tulajdonhoz való joggal (Alk. 13. § (1) bek.) összefüggő visszásság gyanúja miatt indítottam vizsgálatot. 

Megállapított tényállás
	Szolnok Megyei Jogú Város Közgyűlése az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. törvény (Kötv.) által adott felhatalmazás alapján szabályozta az Ör.-ben a települési szilárd hulladék elszállításának egyes kérdéseit, és a hulladékszállítási díj mértékét.
	Szolnok Megyei Jogú Város aljegyzője által adott tájékoztatás szerint a városban lévő nem lakáscélú ingatlanok, üdülőtelkek hulladékgyűjtését a szolgáltató csak az úgynevezett "nagy konténeres" technikával tudja megoldani. Ez azt jelenti, hogy a területen elhelyezett nagyméretű gyűjtőtartályokban kell a tulajdonosoknak elhelyezni a keletkezett hulladékot, a hulladékot tehát nem ingatlanonként gyűjti a szolgáltató. Az ilyen módon végzett hulladékszállítás díját az évente átlagosan elszállított hulladék kezelési költségeinek figyelembevételével állapítják meg évente. E technológia mellett nem tudják megoldani az ingatlanonként keletkező és elszállított hulladékmennyiség figyelembevételét a díj megállapítása során. Tekintettel arra, hogy a díj mértékét az évente a területről összesen elszállított hulladék és az érintett ingatlanok számának figyelembevételével állapítják meg, így nincs jelentősége annak a kérdésnek, hogy a területen lévő ingatlanokat gyakorlatilag évente milyen időtartamon át használják a tulajdonosok. 

Az ügy jogszabályi háttere
•	Az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. törvény,
•	A hulladékgazdálkodásról szóló - 2001. január 1-jén hatályba lépett - 2000. évi XLIII. törvény (Hgt.),
•	A települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól szóló 242/2000. (XII.23.) Korm. r. (a továbbiakban: Korm. r.)
•	Szolnok Megyei Jogú Város Közgyűlése által alkotott, többször módosított 45/1995. (XI.1.) KR. számú rendelet.

Az ügyben érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam".
•	Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése kimondja, hogy "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."

A vizsgálat megállapításai
	Szolnok Megyei Jogú Város Közgyűlése a Kötv. által adott felhatalmazás alapján alkotta meg rendeletét a hulladékszállítással kapcsolatos kérdésekről. 
	A Kötv. 2000. december 31-ig hatályban volt 2. § c) pontja felhatalmazta a települési önkormányzatokat arra, hogy a hulladékszállítási közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, f) pontja pedig arra, hogy az elvégzendő szolgáltatás alapján a tulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, a díj mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit rendeletben szabályozzák.
	A 2001. január 1-jén hatályba lépett Hgtv. lényegében azonos tartalmú felhatalmazást adott a helyi önkormányzatok számára.
	A helyi önkormányzatok a települési szilárd hulladék összegyűjtésével kapcsolatos kérdések szabályozásában nagyfokú önállósággal rendelkeznek. Ennek során szabadon állapíthatják meg a hulladékszállítás ellátásának rendjét és módját, a szolgáltató és a tulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit.
	A Kötv. és a Hgt. által adott felhatalmazás alapján minden település önkormányzata külön-külön állapíthatja meg rendeletében a hulladékszállítás rendjét és módját, az alkalmazott díj mértékét, az esetleges kedvezményeket. Ennek következtében jelentős mértékben eltérhet egymástól az egyes településeken rendszeresített szolgáltatás módja, a díj mértéke, és az alkalmazott kedvezmények köre. Az a körülmény, hogy egy adott település nem biztosít olyan kedvezményeket, melyeket más település önkormányzata megad az ingatlanok tulajdonosainak, önmagában nem alkalmas alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megállapítására. A díjkedvezmények megállapítása során ugyanis minden önkormányzat nagyfokú mérlegelési jogkörrel rendelkezik. Ez azt jelenti, hogy gyakorlatilag az is Alkotmánnyal összhangban álló megoldás, ha egy önkormányzat egyáltalán nem állapít meg díjkedvezményt, miközben mások kedvezményeket adnak.
	A szolgáltatás díjának meghatározásánál az önkormányzatoknak figyelembe kell venniük a szolgáltatás - ellenszolgáltatás arányosságának polgári jogi alapelvét. A Hgt. 25. § (1) bekezdése külön is kimondja, hogy a közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell megállapítani. A Hgt. végrehajtására kiadott Korm. r. is kimondja a közszolgáltatással arányos szolgáltatási díj megállapításának kötelezettségét. A Korm. r. 4. § (2) bekezdése a közszolgáltatás díjának részeként átalány jellegű díjelem, illetve a díj meghatározására kiható vélelem alkalmazását csak kivételesen teszi lehetővé a közszolgáltatást igénybe vevők jogainak és érdekeinek figyelembevételével.
	Szolnok Megyei Jogú Város Közgyűlésének rendelete értelmében a város üdülőterületén, illetve hobbi telkes körzetében a hulladékot nem az egyes ingatlanokról szállítja el a szolgáltató, hanem a körzetenként elhelyezett konténerekben gyűjti. Tekintettel arra, hogy a hulladékszállítás módjának és rendjének meghatározásában az önkormányzat szabadon dönthet arról, hogy a településen vagy annak egyes részein milyen hulladékszállítási módot alkalmaz, így a gyűjtőkonténeres szállítási mód rendszeresítése alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem eredményez.
	A gyűjtő konténeres hulladékszállítás díjának meghatározásakor nincs lehetőség arra, hogy az önkormányzat figyelembe vegye az egyes ingatlanokon külön-külön keletkezett hulladék mennyiségét. Nem lehet ugyanis megállapítani, hogy az érintett területen lévő ingatlanokról ki és mennyi hulladékot helyez el a gyűjtő konténerben. Ilyen körülmények között a hulladékszállítási díj ingatlanonkénti arányos megállapítása technikailag nem lehetséges. Abban az esetben azonban, ha az önkormányzat - amint erről a város aljegyzője tájékoztatott - az adott területen egész évben átlagosan összegyűlt és elszállított hulladék figyelembevételével, a költségek egyes ingatlanokra történő arányos lebontásával állapítja meg az egy ingatlanra eső hulladékszállítási díjat, a szolgáltatás és a díj arányossága nem ingatlanonként, hanem az ilyen módon szervezett szolgáltatással ellátott terület egészére vonatkozóan megállapítható.
	Tekintettel arra, hogy gyűjtő konténeres hulladékgyűjtés és szállítás esetén nincs olyan ismert módszer, amellyel megállapítható lenne az egyes ingatlanokról a konténerben ténylegesen elhelyezett hulladékok mennyisége, így az egyes érintett ingatlanokra vonatkozóan a hulladékszállítási díj értelemszerűen csak átalány jellegű lehet. Az átalány alkalmazása e feltételek mellett összhangban van a Korm. r. előírásaival és nem eredményez alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot.
	Miután az adott területen egész évben összesen elszállított hulladék a díj megállapításának alapja, így nincs arra gyakorlati lehetőség, hogy az önkormányzat az egyes ingatlanok használatának időtartamát vagy a használat esetleges szünetelését figyelembe vegye.
	Nem valósít meg sem a jogállamisággal, sem a tulajdonhoz való joggal összefüggő visszásságot az, hogy az önkormányzat az üdülőingatlanokon keletkező hulladék elszállítását gyűjtő konténeres módszerrel biztosítja, és a szállítás díjának a szolgáltatással való arányosságát nem ingatlanonként, hanem az ilyen módon szervezett közszolgáltatással érintett terület egészére vonatkozóan biztosítja.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának nincs törvényi felhatalmazása arra, hogy a helyi önkormányzatok rendeleteinek törvényességét vagy alkotmányosságát felülvizsgálja. A helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletét ugyanis a Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője, az önkormányzati rendeletek alkotmányosságát pedig az Alkotmánybíróság vizsgálhatja felül.
	Az Obtv. alapján az országgyűlési biztos csak azt vizsgálhatja, hogy az önkormányzati rendelet alkalmazása során eljáró szolgáltató tevékenysége megvalósít-e alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot vagy sem.
	A vizsgált ügyben az önkormányzati rendelet alkalmazása a panaszos által sérelmezett okból alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem valósít meg, ezért a vizsgálatot intézkedés tétele nélkül lezárom.

Budapest, 2001. május 16.

Gönczöl Katalin