OBH 874/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó
Tárgy: Nyomozó hatóság eljárása

Az eljárás megindulása:
	Panaszos hivatalomhoz intézett levelében leírta, hogy külön élő házastársa ellen közös gyermekük sérelmére elkövetett kiskorú veszélyeztetése miatt feljelentést tett a Bajai Rendőrkapitányságon. Panaszos levelében sérelmezte a nyomozó hatóság eljárását, egyúttal kérte a nyomozást megszüntető határozat hatályon kívül helyezését, és a nyomozás lefolytatására egy másik város rendőrkapitányságának kijelölését.

A megállapított tényállás:
	Panaszos azért tett feljelentést elvált felesége ellen, mert gyermekük arról számolt be, hogy édesanyja együtt él egy idegen férfival, és ő többször is látta, amint édesanyja szexuális kapcsolatot létesített élettársával, mivel mindannyian egy ágyban alszanak. A feljelentés alapján a Bajai Rendőrkapitányság nyomozást indított, majd  a nyomozati iratokat vádemelési javaslattal felterjesztette a Bács-Kiskun Megyei Főügyészséghez. Az iratok alapján a Főügyészség pótnyomozást rendelt el. A pótnyomozás eredményeként a nyomozás megszüntetésére került sor. Panaszos a Főügyészség nyomozást megszüntető határozata ellen panaszt nyújtott be a Legfőbb Ügyészséghez, amely a panaszt elutasította.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:
•	1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

•	2. A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. tv.:
3. § (1) Senki sem tekinthető bűnösnek mindaddig, amíg büntetőjogi felelősségét a bíróság jogerős határozata nem állapította meg.
(2) A bűnösség bizonyítása a büntetőügyekben eljáró hatóságokat terheli. A terhelt nem kötelezhető ártatlanságának bizonyítására.
5. § (1) A hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák, a valóságnak megfelelően állapítsák meg, a terhelő és mentő, valamint a büntetőjogi felelősséget súlyosító és enyhítő körülményeket egyaránt figyelembe vegyék. Fel kell deríteni azokat az okokat és körülményeket is, amelyek a bűncselekmény elkövetését közvetlenül lehetővé tették.
13. § Büntetőeljárást nem lehet indítani, és a már megindult eljárást meg kell szüntetni vagy felmentő ítéletet kell hozni, ha
b) nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a terhelt (a feljelentett személy) követte el;
121. § (1) A büntető eljárás feljelentés, bejelentés vagy a nyomozó hatóság észlelése alapján indulhat meg.
122. § (1) Bűncselekmény miatt bárki tehet feljelentést; a feljelentés kötelező azokban az esetekben, amelyekben a feljelentés elmulasztása bűncselekmény.
125. § (1) A feljelentést a nyomozó hatóságnál kell írásban vagy szóban megtenni. A feljelentést más hatóság is elfogadhatja, de köteles azt a büntető ügyekben eljáró hatóságnak megküldeni. A szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni.
126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.
130. § (1) Nyomozásnak - a halaszthatatlan nyomozási cselekmények kivételével - a nyomozó hatóság vagy az ügyész határozata alapján van helye. A határozatnak csak rendelkező része és keltezése van.
(4) A nyomozás elrendeléséről az ügyészt értesíteni kell.
131. § (1) A nyomozás során a valóságnak megfelelő tényállás felderítése érdekében haladéktalanul meg kell tenni minden törvényes és célszerű intézkedést.
(3) A nyomozást az elrendelésétől számított két hónapon belül be kell fejezni. Ha az ügy bonyolultsága vagy elháríthatatlan akadály indokolja, a nyomozás határidejét a helyi ügyészség vezetője két hónappal, ezt követően a megyei főügyész legfeljebb a nyomozás elrendelésétől számított egy év elteltéig meghosszabbíthatja; egy éven túl a legfőbb ügyész jogosult a nyomozás határidejének meghosszabbítására. Ha az ügyész nyomoz, a nyomozás határidejét az ügyészség vezetője két hónappal, a felettes ügyész legfeljebb a nyomozás elrendelésétől számított egy év elteltéig hosszabbíthatja meg.
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
b) a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;
145. § (1) A nyomozó hatóság az iratokat a nyomozás befejezésének közlésétől számított nyolc napon belül megküldi az ügyésznek.
(2) Az ügyész az ügy iratait harminc napon belül megvizsgálja, és ennek eredményéhez képest
a) vádat emel,
b) pótnyomozást rendel el,
c) a nyomozást felfüggeszti,
d) a nyomozást megszünteti.
148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
(4) A panaszt a határozat közlésétől, illetőleg az intézkedésnek vagy az intézkedés elmulasztásának a panaszra jogosult tudomására jutásától számított nyolc napon belül lehet a hatóságnál megtenni.
(5) Ha a hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat huszonnégy órán belül a panasz elbírálására jogosult ügyésznek, illetőleg a felettes ügyésznek köteles nyilatkozatával együtt megküldeni. Az ügyész, illetőleg a felettes ügyész a panaszt nyolc napon belül elbírálja.
(7) A panasz elbírálásáról a panasztevőt - határozat hatályon kívül helyezése, illetőleg megváltoztatása esetén pedig azokat is, akikkel a határozatot közölték - értesíteni kell.

•	3. A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. tv.:
195. § (1) A kiskorú nevelésére, felügyeletére vagy gondozására köteles személy, aki e feladatából folyó kötelességét súlyosan megszegi, és ezzel a kiskorú testi, értelmi vagy erkölcsi fejlődését veszélyezteti, bűntettet követ el, és egy évtől öt évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.

•	4. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.:
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A vizsgálat megállapításai:
	Panaszos hivatalomhoz intézett levelében a nyomozást megszüntető határozat hatályon kívül helyezését, és a nyomozás lefolytatására más nyomozó hatóság kijelölését kérte. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény hatásköri szabályai szerint a határozat hatályon kívül helyezésére, más nyomozó hatóság kijelölésére hatásköröm nincs, miután azonban panaszos levelében a nyomozó hatóság eljárását alkotmányossági szempontból is kifogásolta, a panasz ezzel kapcsolatos része alapján vizsgálatot folytattam le.
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a Bajai Rendőrkapitányság és a Bács-Kiskun Megyei Főügyészség eljárása alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot nem okozott.
	A kiskorú veszélyeztetése törvényi tényállása szerint büntettet követ el az a kiskorú nevelésére, felügyeletére vagy gondozására köteles személy, aki e feladatából folyó kötelességét súlyosan megszegi, és ezzel a kiskorú testi, értelmi vagy erkölcsi fejlődését veszélyezteti. Ahhoz, hogy ez a cselekmény megvalósuljon, szándékos és súlyos kötelességszegés szükséges, ami elkövethető sorozatos mulasztással vagy kötelesség ellenes magatartással, de megvalósulhat egy cselekménnyel is. A bűncselekmény elkövetéséhez szükséges az is, hogy annak eredménye, a gyermek testi, értelmi és erkölcsi fejlődésének veszélyeztetése bekövetkezzen.
A nyomozó hatóság eljárása során a tényállás felderítése érdekében szükséges nyomozati cselekményeket foganatosította: tanúkat hallgatott meg az anya és a gyermek közvetlen környezetéből, pszichológus szakértőt vett igénybe a gyermek pszichés állapotának feltárása érdekében. A tanúk vallomásukban elmondták, hogy panaszos volt felesége a gyermeket megfelelően gondozza, a gyermek neveltetése és az anya életmódja nem kifogásolható. A felkért szakpszichológusok véleményükben nem zárták ki annak lehetőségét, hogy a gyermek által anyja szexuális kapcsolatára vonatkozóan előadottak manipulálás vagy konfabulálás eredményei. A szakvélemények szerint a gyermek élményanyagában  értelmi, erkölcsi fejlődésének veszélyeztetettsége abban mutatkozik meg, hogy " képtelen feldolgozni a szülők elválásával járó következményeket".
	Összegezve: A nyomozó hatóság eljárása során a tényállás felderítéséhez szükséges nyomozati cselekményeket elvégezte, ennek során azonban nem vált ismeretessé olyan tény, amely panaszos volt feleségével szemben a vádemelést megalapozta volna. Az ártatlanság vélelméből eredően a bűnösség megállapításához a bűncselekmény elkövetésének bizonyítása szükséges. Az ügyben lefolytatott nyomozás során nem sikerült olyan bizonyítékot felkutatni, mely alátámasztotta volna, hogy a gyanúsított idegen férfival (szándékosan) gyermeke jelenlétében szexuális kapcsolatot létesített, a gyermek azt látta, és ez a gyermek személyiségfejlődését károsan befolyásolta. Az ezzel kapcsolatos feltételezések pedig az eljárás továbbfolytatását nem alapozzák, az ártatlanság vélelméből adódóan nem alapozhatják meg, így a nyomozás Bács-Kiskun Megyei Főügyészség általi megszüntetése az alkotmányos elveknek megfelelően, azok tiszteletben tartásával történt.

Budapest, 2000. november 23.

Gönczöl Katalin