OBH 823/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalához intézett beadványában földkiadási ügyében az eljárás elhúzódását sérelmezte. A rendelkezésemre álló adatok alapján a jogbiztonság (Alkotmány 2. § (1) bek.), valamint a tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. § (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. 

Az ügy tisztázása érdekében megkerestem panaszost, az FVM Térképészeti Főosztályát, az FVM Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei FM Hivatalát (FM Hivatal), valamint a Kisvárdai Körzeti Földhivatalt (Földhivatal) is. 

Megállapított tényállás

A Földhivatal által kiadott 40705/1996. IX. 16-án kelt egyszerűsített határozat tanúsága szerint a pátrohai 0380/32. helyrajzi számú földrészlet területe 21 hektár 7034 m2, s aranykorona értéke 126,6. A hivatkozott okirat szerint az ingatlan két alrészletből áll, miszerint: az "a" alrészlet művelési ága: gyep (legelő), minőségi osztálya 3., területe 17 hektár 8600 m2 aranykorona értéke pedig 42,87, míg a "b" alrészlet 3-as minőségi osztályú, 3 hektár 8421 m2 térmértékű és 63,39 aranykorona értékű szántó művelési ágú termőföld. 

Az ingatlan "a" alrészletével azonos művelési ágú, térmértékű és aranykorona értékű termőföldet adott ki panaszos részére a földkiadó bizottság 1996. július 23. napján kelt és 1996. augusztus 10. napján jogerőssé vált határozatával a már említett pátrohai 0380/32. helyrajzi számú földből.

A már említett határozatot a földkiadó bizottság - a tulajdonjog panaszos nevére történő bejegyzése céljából - a földhivatalnak küldte meg, melyet ott a 43065/1997. számon iktattak. Az említett "a" alrészletnek megfelelő gyep művelési ágú földet a földkiadó bizottság panaszos birtokába adta. Mivel panaszos birtokba helyezését nem követte az ingatlan tulajdonjogának nevére történő bejegyzése, ezért panaszos levelében a földhivatal vezetőjétől egyebek mellett arra kért tájékoztatást, hogy a 43065/1997. számon iktatott földkiadó bizottsági határozatban szereplő ingatlan-megosztásához benyújtott vázrajz záradékolásra került-e, illetve hogy tulajdonjoga bejegyzésére várhatóan mikor kerül sor. Panaszos ugyanakkor azt is megemlítette, hogy a földkiadó bizottsági határozatban szereplő birtokában lévő ingatlan birtokának mások által történő zavarása miatt a bíróság előtt indított eljárást - a földhivatali eljárás jogerős befejezéséig - a bíróság felfüggesztette. 

1998. IV. 28-án kelt levelében a földhivatal a panaszost arról tájékoztatta, hogy: "Hivatalunkhoz érkezett megkeresésére közlöm, hogy a Kisvárdai Földhivatalhoz benyújtott megosztási vázrajz záradékolásra került. Közlöm, hogy a Földkiadó Bizottság határozata így érvényét veszti, mivel az ingatlan megosztásra került, valamint a régi határozatnak nem volt határozati száma, és ez is akadálya lett volna a bejegyzésnek."

Ezt követően a földhivatal és panaszos között több levélváltás történt eredménytelenül. A Körzeti Földhivatal álláspontját jól tükrözi a pátrohai 0380/32. helyrajzi számú ingatlan megosztásáról a Geosystem Kft. által készített 111/1997. számú megosztási vázrajzon feltüntetett út megléte jogosságának a helyszínen történt kivizsgálásáról 1999. október 1. napján készült jegyzőkönyv tartalma, melynek lényege, hogy a földhivatal csak olyan megosztási vázrajz záradékolását tudja elképzelni, és annak alapján panaszos tulajdonjogát az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezni, mely egy eddig nem létező, önálló helyrajzi számú út (0380/39. helyrajzi számú) panaszos ingatlanán való kialakítását, (ezáltal panaszos egybefüggő termőföldjének kettévágását, területének és aranykorona értékének csökkentését) eredményezi. 

E megoldáshoz ragaszkodik a helyszíni szemlén jelen lévő önkormányzat polgármestere is. A szemlét megelőzően Pátroha Község Önkormányzatának polgármestere az ügyben megkereste a földhivatalt az 1998. V. 13-án kelt levelével, melyben egyebek mellett azt kéri, hogy "... a pátrohai 0380/38. helyrajzi számú ingatlan - mely az 1996. augusztus 10-én jogerőre emelkedett földkiadó bizottsági határozaton még 0380/32. helyrajzi számon szerepelt - ne jegyezze be Gál János pátrohai lakos részére. Ezen a területen keresztül lehet a községi legelőt megközelíteni, így az önkormányzat kérelmet nyújt be a földművelésügyi hivatalhoz az út kialakítására.

Panaszos több esetben kereste meg az FM Hivatalt is, mivel hogy az ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre nem alkalmas földkiadó bizottsági határozatot - a földhivatal - az FM Hivatalhoz küldte meg. FM Hivatal panaszost több alkalommal tájékoztatta, hogy a már hivatkozott földkiadó bizottsági határozat ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre nem alkalmas, illetve, hogy a megosztási vázrajz elkészítésénél a földmérő a legelőt megközelítő utat nem vette figyelembe, ezért a vázrajzot a földhivatal nem tudta záradékolni, valamint hogy ha az időközben elkészített megosztási vázrajzot valamennyi tulajdonos aláírja, azt a földhivatal térítésmentesen újra záradékolja, s csak ezt követően lesz lehetőség egyezség alapján meghozni a határozatot, mely már alkalmas lesz ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre. 

Mivel panaszos földkiadási ügye nem rendeződött, ezért az országgyűlési biztos intézkedését kérte. 

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

A Földkiadó és a földrendező bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (Fkbt.) 11. §-ának (1) bekezdése azt rendeli, hogy: "A földkiadó bizottságnak
a)	a részarány-földtulajdonnak megfelelő föld, a tanya körüli föld kijelölésére és a tulajdonos birtokba helyezésére;
b)	a részarány-földtulajdon helyének meghatározására;
c)	a földterület tulajdonba adására és az értéknövekedést eredményező beruházási költség megállapítására;
d)	a részarány-földtulajdonosok AK értékének arányos módosítására vonatkozó határozata az Áe. 42. § (1) bekezdésében meghatározott érdemi határozatnak minősül."

A vizsgálat megállapította, hogy a most hivatkozott törvény 11. § (1) bekezdés a) pontja szerint a földkiadó bizottság panaszos tulajdonába adta az 1996. augusztus 10-én jogerőssé vált határozatával a pátrohai 0380/32. helyrajzi számú ingatlan "a" alrészletével egyező aranykorona értékű és térmértékű, illetve művelési ágú termőföldet, s azon panaszost birtokba helyezte. A földkiadó bizottság említett határozatának azonban olyan példányát küldte meg a földhivatalnak - az ingatlan tulajdonjogának panaszos nevére történő bejegyzés céljából - mely határozatot iktatószámmal az elküldés előtt nem látott el. A földhivatal ezért, valamint mert a földkiadó bizottság által önálló helyrajzi számon kiadott, de tartalmában az ingatlan "a" alrészletének kiadását elrendelő határozatot a tulajdonjog bejegyzésére alkalmasnak nem találta, a határozatot - a földkiadó bizottság megszűnésére is tekintettel - az FM Hivatalnak küldte meg 1998. október 26. napján.

Az Fkbt.-nek a földkiadó bizottság megszűnése időpontjában - 1996. december 31. napján - hatályos 9/B. § (1) bekezdése szerint: "Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz."

A (2) bekezdés úgy szól, hogy: "Az FM hivatal az (1) bekezdés rendelkezései alapján a hozzá áttett ügyekben a 4/B. § (5) bekezdésének szabályai szerint jár el."

A (3) bekezdés kimondja: "A földkiadó bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM hivatalhoz."

Mint már az OBH 9085/1997. számú jelentésemben is rámutattam: az Fkbt. 9/A. §-ának (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá (4) bekezdésében megjelölt okok miatt - az FM hivatalhoz áttett ügyek intézésére az Fkbt. határidőt nem állapított meg. Ezért az említett okok miatt áttett ügyek intézésére a határidőt az Államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény, (Áe.) 15. §-a szabta meg, mely 30 nap. 

A vizsgálat megállapította, hogy a földkiadó bizottság által a törvény kötelező rendelkezése folytán az FM Hivatalhoz áttett ügyek közül az FM Hivatal a vizsgált ügyet nem tekintette át, nem észlelte, hogy a vizsgált ügyben született földkiadó bizottsági határozat ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmatlan. A földhivatal 1998. október 26-i tájékoztatása alapján azonban már hivatalosan is tudomást szerzett arról, hogy a földkiadó bizottság határozata ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre nem alkalmas. Az FM Hivatalnak az utóbb említett időpontot követően 30 napon belül intézkednie kellet volna a bejegyzésre alkalmas határozat meghozatala iránt. A hivatal e kötelességének megtartását elmulasztotta. Egyébként az Fkbt.-t módosító 1999. évi XLIX. törvény 14. § (6) bekezdés c) pontja is rendeli: ".... e törvény rendelkezéseit a törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell,"

A hivatkozott törvénnyel már módosított 1993. évi II. törvény 9/B. § (4) bekezdése úgy szól, hogy "A földkiadás során az FM hivatal az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályai szerint jár el."

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 15. § (1) bekezdése azt írja elő, hogy "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."

A vizsgálat megállapította, hogy az FM Hivatal a felhívott jogszabályokban megállapított ügyintézési határidőt többszörösen túllépte. 

A már hivatkozott 1999. évi XLIX. törvénnyel módosított Fkbt. 1999. június 5. napjától hatályos 12/B. §-ának (1) bekezdése pedig úgy szól, hogy "Ha a földkiadó bizottság a részarány-tulajdonost jegyzőkönyvbe foglalt döntéssel vagy bizonyíthatóan más módon birtokba helyezte, de erről az ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzésre alkalmas okiratot nem adott ki - feltéve, hogy a birtokolt terület AK értéke a tulajdonos jogos igényét nem haladja meg, és a birtokba helyezés más részarány-tulajdonos kérelmének teljesítését nem sérti -, az okiratot az FM hivatal határozattal pótolja."

A vizsgálat megállapította, hogy a földkiadó bizottság panaszost birtokba helyezte, de határozata ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre nem alkalmas, valamint hogy a panaszos által birtokolt terület AK értéke jogos igényét nem haladja meg, és birtokba helyezése más részaránytulajdonos kérelmének teljesítését sem sérti. Ezek a tények alapozzák meg az FM Hivatalnak azt a kötelezettségét, hogy a hiányzó okiratot az idézett törvény szerinti határozattal pótolja, mely intézkedés határidőben való megtételét az FM Hivatal elmulasztotta. 

A hivatal mulasztása a jogbiztonság alkotmányos elvének (Alkotmány 2. § (1) bekezdés), - valamint panaszos tulajdonhoz való jogának (Alkotmány 13. § (1) bekezdés - sérelmét eredményezte, miáltal alkotmányos visszásságot idézett elő annak következtében, hogy akadályozza panaszost abban, hogy hatósági határozattal tulajdonába adott termőföld tulajdonjogát nevére az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezzék, illetve hogy mások által birtoklásában való zavarása miatt indított bírósági eljárásban igényét érvényesíthesse. 

A vizsgálat megjegyzi, hogy nincs egyetlen olyan hatályos szabály sem, mely az önkormányzat polgármesterét feljogosítaná annak igénylésére, hogy panaszos tulajdonjogának telekkönyvi bejegyzését a földhivatal a polgármester kérésére akár ideiglenesen is megtagadja. Annak azonban nincs akadálya, hogy az önkormányzat ingatlan-tulajdonjogát, ha az vétel útján nem lehetséges - állami tulajdonú ingatlan kivételével - kisajátítás útján megszerezze az Alkotmány 13. § (2) bekezdésében foglaltak szerint: "Tulajdont kisajátítani csak kivételesen és közérdekből, törvényben szabályozott esetekben és módon, teljes, feltétlen és azonnali kártalanítás mellett lehet."

A vizsgálat rámutat arra, hogy a 27/1972 (XII.31.) MÉM rendelet (Vhr.) 69. §-a (4) bekezdésének utolsó fordulata szerint: "A vázrajzot mindazoknak alá kell írniuk, akik készítették, továbbá a változás alapjául szolgáló okiratot is aláírták." 

A vázrajzot pedig nem panaszos készítette, a változás alapjául szolgáló okiratot - adott esetben az ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre már alkalmas  hatósági határozatot - az FM Hivatalnak mind kiadmányozónak kell aláírnia. Panaszos vázrajzon szereplő aláírásának követelését a hivatkozott jogszabály rendelkezései nem támasztják alá, úgyszintén azt sem, hogy panaszos köteles lenne tűrni, hogy a hatósági határozattal kiadott földjén jogalap hiányában utat létesítsenek.

Kezdeményezés

Az 1993. évi LIX. törvény 3. §-ának (1), (2), (3) bekezdésére való hivatkozással kezdeményezem Hivatalvezető úrnál a Zöldmező Tsz. földhasználati jogával terhelten földalapba helyezett pátrohai 0380/32. helyrajzi számú földrészlet "a" alrészletét képező földet önálló helyrajzi számon és aranykorona értékben ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozatával az Fkbt. 12/B. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezések figyelembevételével haladéktalanul adja ki, valamint, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról és megtett intézkedéséről 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék. 

Jelentésem egy példányának megküldésével Panaszost, az FM Hivatalt, valamint a Földhivatalt is tájékoztattam. 

Budapest, 1999. november 26.

Dr. Polt Péter