OBH 807/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Kollár Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

1997. január 23-án egy budapesti, társasházak közös képviseletét ellátó kft. vezetője fordult beadvánnyal az Országgyűlési Biztosok Hivatalához. Panaszos azt sérelmezte, hogy 1997-től a FŐTÁV Rt. a lakások távhőszolgáltatási díjába építette be az épületek közös használatú helyiségeinek fűtési díját, valamint a melegvíz-szolgáltatás hődíját. Beadványában a panaszos kifejtette, hogy a társasházak tulajdonosai 1997-ig tulajdoni hányaduk alapján a közös költségben fizették meg az osztatlan közös tulajdonban lévő helyiségek fűtési díját. Az új díjelszámolást a panaszos azért tartotta sérelmesnek, mert az véleménye szerint nincs tekintettel arra, hogy léteznek olyan épületek a fővárosban, amelyekben fűtött osztatlan közös tulajdonú helyiségek nincsenek. Véleménye szerint tehát olyan szolgáltatásért fizetnek a fogyasztók, melyet a szolgáltató nem nyújt.       
A vizsgálat a jogállamiságból fakadó jogbiztonság elve (Alkotmány 2.§ (1) bekezdés) illetve a tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13.§ (3) bekezdés) sérelmének gyanúja alapján indult.
A vizsgálat során tájékoztatást kértem Budapest főpolgármesterétől az árképzés alapjául szolgáló fővárosi önkormányzati rendeletről, illetve a Budapesti Távhőszolgáltató Rt. vezérigazgatójától, akik a kért információkat rendelkezésemre bocsátották.

A megállapított tényállás

A Fővárosi Közgyűlés 1996. december 23-án módosította a Budapest főváros területén alkalmazható távhőszolgáltatási díjak megállapításáról és a díjalkalmazásról szóló 13/1994. (III. 31.) fővárosi közgyűlési rendeletet. A módosító rendelet 10.§-ának (1) bekezdése valamint a díjtételeket megállapító melléklete alapján a távhőszolgáltató a lakóépületek közös használatú helyiségeinek fűtési díját beépítette a lakások felé elszámolt távhőszolgáltatási díjba. A Főtáv Rt. vezérigazgatója által adott tájékoztatás szerint a közös használatú helyiségek, területek túlnyomó többségét jelentő lépcsőházakat, folyosókat, közlekedőket úgy alakították ki, hogy a lakások megfelelő fűtöttsége csak a közös használatú helyiségek fűtésével biztosítható.  

Az ügy jogszabályi háttere	

83/1996. (XII. 23.) Főv. Kgy. rendelet a Budapest főváros területén alkalmazható távhőszolgáltatási díjak megállapításáról és a díjalkalmazásról szóló 13/1994. (III. 31.) Főv. Kgy. rendelet módosításáról

10. § (1) Az 1. számú melléklet 6. pontja hatályát veszti, a 4. pont helyébe pedig a következő rendelkezés lép:
"4. A fogyasztó személyében bekövetkezett változás esetén a távhőszolgáltatási díjnak időarányos részét a régi, illetőleg az új fogyasztónak kell megfizetnie."
melléklet a 83/1996. (XII. 23.) Főv. Kgy. rendelethez

11. § Az R. 2. számú melléklete helyébe e rendelet melléklete lép.

A 13/1994. (III. 31.) Főv. Kgy. rendelet 2. számú melléklete
       
          Megnevezés    Mértékegység                          Díjtétel áfa nélkül  
        
        A. LAKOSSÁGI ÉS EGYÉB FOGYASZTÓK     
  I. Átalány szerinti szolgáltatás alapján történő elszámolás    
   1. Összevont átalánydíj  Ft/légm3/év 552,60 
   2. Fűtési átalánydíj  Ft/légm3/év 414,24 
   3. Használati melegvíz-átalánydíj  Ft/légm3/év 138,36 
   4. Az R. 5/B. § (2) bekezdése szerinti használati melegvíz-átalánydíj  
Ft/légm3/év 
220,80 
   5. Az R. 7. § (2)-(3) bekezdése szerinti használati melegvízdíj Ft/vízm3 194,40 
   6. Pótfűtésért és próbafűtésért fizetendő fűtési átalánydíj Ft/légm3/nap 0,90 
       
  II. Mérés szerinti szolgáltatás alapján történő elszámolás    
   1. Alapdíjak   
     Fűtés- és melegvíz (együttes) Ft/légm3/év 207,12 
     Csak fűtés Ft/légm3/év 183,36 
     Csak melegvíz Ft/légm3/év 23,76 
     Szerződésben meghatározott legnagyobb hőteljesítmény (tervezői hőteljesítmény) alapján 
Ft/MW/év 
2 218 200 
   2. Hődíj Ft/GJ 828 
       
  III. Mérés szerinti szolgáltatás alapján történő elszámolás az R. 3. § (2) bekezdésében foglalt külön megállapodás esetén    
   1. Alapdíjak   
     Fűtés- és melegvíz Ft/légm3/év 153,72 
     Csak fűtés Ft/légm3/év 135,96 
     Csak melegvíz Ft/légm3/év 17,76 
     Szerződésben meghatározott legnagyobb hőteljesítmény (tervezői hőteljesítmény) alapján 
Ft/MW/év 
1 647 024 
   2. Hődíj Ft/GJ 973 

A vizsgálat megállapításai

Az eljárás elsősorban annak megállapítására irányult, hogy fennáll-e a panaszos által megjelölt sérelem, vagyis az, hogy az 1997 január 1-től hatályos szabályozás miatt a fogyasztók olyan szolgáltatás után is fizetnek a szolgáltatónak, melyet az nem teljesít. Az eljárás során abból indultam ki, hogy az 1997. január 1-től hatályos módosítás nem hozott változást abból a szempontból, hogy azon lakások tulajdonosai akik fűtött közös helyiséggel rendelkező épületekben laknak, - bár más formában - de mint ténylegesen igénybevett szolgáltatást, a közös helyiségek fűtését is megfizetik, míg a fűtött helyiségekkel nem rendelkező épületekben lakók továbbra sem fizetnek ezen helyiségek fűtéséért. A fogyasztó és szolgáltató közötti elszámolás ugyanis a módosítás előtt és a módosítás után is a fűtött légköbméter alapján készül. Fűtött légköbméternek pedig a Fővárosi Közigazgatási Hivatal törvényességi észrevételei nyomán eszközölt módosításnak köszönhetően, - melyet szintén a 83/1996. (XII. 23.) fővárosi közgyűlési rendeletben fogalmaztak meg - csak a ténylegesen fűtött helyiségek után számíthat fel a szolgáltató. Az 1997. január 1. előtt hatályban volt szöveg szerint fűtött helyiségnek minősült az a helyiség, melyben fűtőtest, vagy egyéb hőleadó berendezés, vagy a szomszédos helyiségekből átáramló hő biztosítja a hőmérsékletet. Az 1997. január 1-től hatályos szöveg szerint fűtött helyiségnek csak az a helyiség minősül amelyet fűtöttre terveztek és a helyiség hőmérséklete az eredeti rendeltetésének vagy műszaki megoldásának megfelelően a távhőszolgáltatás folytán biztosított. A fűtöttnek tekinthető közös használatú helyiségek össz-légtérfogata tehát a módosítással nem nőtt, hanem csökkent. Ennek a rendelkezésnek a követésével nem okoz alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelmet a szolgáltató. Mindezekre tekintettel  a panaszt mint nyilvánvalóan alaptalant elutasítom. 

Budapest, 1999. szeptember 30.

Dr. Polt Péter