OBH 726/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Gróf Aranka

Az eljárás megindítása

A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, mert sérelmezi, hogy a Veszprémi Rendőrkapitányság kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás elmulasztása, engedély nélküli vezetés, továbbá a közúti közlekedés szabályainak kisebb fokú megsértése miatt vele szemben szabálysértési eljárást indított.

Kifogásolja, hogy ügyeiben igazságügyi orvosszakértői vélemény alapján döntöttek, holott őt nem is vizsgálták meg, továbbá közokirat-hamisítás bűntettének elkövetésével is gyanúsították, majd a büntetőeljárás megszüntették, de vezetői engedélyét nem kaphatja vissza. 
Sérelmesnek tartja azt is, hogy a bíróság jogtalanul intézkedett a bűnügyi költségek nyugdíjából történő levonására.  

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelménye, illetve az ennek részét képező tisztességes eljáráshoz való jog esetleges sérelmére tekintettel az ügyben vizsgálatot indítottam.

A Veszprémi Rendőrkapitányság vezetőjének írásbeli tájékoztatását kértem, s a panaszos ügyeiben keletkezett iratokat bekértem.

A tényállás

A panaszos 1998. június 27-én Zirc, Köztársaság úton a tulajdonát képező EKE- 959 frsz-ú, Mercedes gyártmányú személygépkocsijával úgy közlekedett, hogy a jármű műszaki állapota az előírásoknak nem felelt meg, a gépkocsira nem kötött kötelező biztosítást, valamint érvényes vezetői engedéllyel sem rendelkezett.                                                                                                                                   

Az első fokú szabálysértési hatóság, 1306/1998. szabs. számú határozatában , 1998. július   23-án, a szabálysértésekről szóló 1968. évi I. törvény 48. § (1) bekezdés a) pontja alapján a szabálysértési eljárást a panaszossal szemben büntethetőséget kizáró ok miatt - a cselekményt elmebeteg állapotban követte el - megszüntette, e döntést a másodfokú hatóság 4/378/98. szabs. számú, 1998. október 22-én kelt határozatával a Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság is helyben hagyta. 

A rendőrhatóság a Btk. 274. § (1) bekezdésébe ütköző közokirat-hamisítás bűntettének alapos gyanúja miatt 2337/1998. bü. számon indított nyomozást, a Be. 139. § (1) bekezdés c) pontja alapján - figyelemmel a Btk. 22. § b) pontjára (kóros elmeállapot) - 1999. február 12-én megszüntette.
A büntetőügyben a panaszos nem élt a jogorvoslat lehetőségével.                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                 

A vizsgálat megállapításai

A lefolytatott vizsgálat több területet érintett.
1. A rendőrhatóság a panaszossal szemben a szabálysértési eljárást a törvényi rendelkezések alapján lefolytatta, majd azt, előző szabálysértési ügyének elbírálásakor bevont orvosszakértők által, 1997. VI. 19-én összeállított „Igazságügyi Elmeorvos-szakértői lelet és vélemény” alapján, jogszerűen szüntette meg.
A panaszos állítása ellenére, az orvosszakértők őt 1997. VI. 13-án megvizsgálták. 
A szakértői vélemény szerint a panaszost ”megállapított hasadásos elmebetegsége, valamint személyiségtorzulása és kezdődő intellektuális hanyatlása képtelenné tették cselekménye következményeinek felismerésére és arra, hogy a felismerésnek megfelelően cselekedjék.” 
A büntetőügyet megszüntető határozatban foglalt döntés, ugyanezen szakértői vélemény megállapításain alapul.

A hatósági eljárásokban a szakértő igénybevételére akkor kerül sor, ha a bizonyítandó tény megállapításához, vagy megítéléséhez különleges szakértelem szükséges. Az országgyűlési biztos - az eljárt hatóságokhoz hasonlóan - nem rendelkezik ezzel a különleges szakértelemmel, ezért vizsgálata során a szakértő megállapításait nem bírálhatja felül. 

2. A panaszostól - aki a gépjárművezetői nyilvántartás adatai szerint érvényes vezetői engedéllyel nem rendelkezik - a Veszprémi Rendőrkapitányság járőrei a nála levő, nevére szóló, személyi adatait tartalmazó vezetői engedélyét a helyszínen elvették, részére igazolást adtak.
Az eljárásba bevont okmányszakértő a vezetői engedély meghamisítását egyértelműen megállapította, az eredeti adatokat törlés módszerével távolították el és írógéppel, a panaszos adatait írták be. A fényképet kicserélték, a hiányossá vált bélyegzőnyomatot kiegészítették.

A meghamisított vezetői engedélyt, mint tárgyi bizonyítékot a bűnügyi iratokhoz csatolták, s azt a nyomozó hatóság a Btk. 77. § c) pontja alapján - mivel bűncselekmény elkövetése útján jött létre - elkobozta.
A Be 128. §-a alapján elkobzásnak, vagyoni előny vagy elkobzás alá eső érték megfizetésére kötelezésnek a büntethetőségtől függetlenül helye van.

3. A panaszos előző büntető ügyeiben terhére rótt bűnügyi költségek behajtását a bíróság gazdasági hivatala kezdeményezte. A csatolt iratok korábbi, bíróságon lezárt ügyeiből adódó bűnügyi költségek letiltásának elrendelését, illetve az összegek nyugdíjából történő levonását dokumentálják.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 29. § (1) bekezdés f) pontja nem ad lehetőséget számomra a bírósági eljárás és döntés felülvizsgálatára. A végrehajtás is a bírósági eljárás részét képezi, ezért a fenti törvényhely alapján annak törvényességét nincs lehetőségem vizsgálni. 

4. A bekért iratokból továbbá megállapítottam, hogy panaszos a szabálysértési és a büntető ügyhöz kapcsolódó rendőri intézkedések ellen tett, a belügyminiszterhez, az országos rendőrfőkapitányhoz, valamint a Veszprém megyei főkapitányhoz címzett, valamint az önkormányzattól áttett panaszait a rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény előírásai szerint a rendőrhatóság minden esetben kivizsgálta, megválaszolta, a jogorvoslat lehetőségét biztosította.

A lefolytatott vizsgálat során rendelkezésre álló adatok azt támasztják alá, hogy a rendőrhatóság a jogszabályok rendelkezései szerint járt el, kiemelten kezelte az eljárás alá vont személy jogainak érvényesítését, figyelemmel volt a szakértői vélemények megállapításaira. A részletesen indokolt, szakértői véleménnyel vagy véleményekkel alátámasztott határozatokkal összefüggésben nem merül fel a mérlegelési jogkör alkotmányos határainak túllépése, a bizonyítékok egyoldalú értékelése, tehát az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével, illetve az ennek részét képező tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő visszásság sem állapítható meg.

Budapest, 1999. november 3.

Dr. Polt Péter