OBH 702/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mivel sérelmezte Sződ Község Önkormányzatának döntéseit, a településhez tartozó Csörög településrész fejlesztésével és egyéb önkormányzati feladatokkal kapcsolatban.
A vizsgálat a hátrányos megkülönböztetés tilalma megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	A panaszos olyan településen lakik, amely két részből áll: Sződ és Csörög elnevezéssel. A lakosság aránya kétharmad-egyharmad. Korábban a képviselő-testületi tagok száma is ennek megfelelően alakult. Ma a 11 tagú képviselő-testületből egy személy került a testületbe Csörög településrészről.  Ennek tulajdonítják a hátrányos megkülönböztetést. Korábban Csörögre telepítették a szemétlerakót, melynek következtében a kutak vize megromlott, ezért kellett a vezetékes vizet bevezetni. A szennyvízrendszer elvezetését most végzik, de Csörög településrész ebből kimaradt, holott a beruházás a község költségvetéséből készül. A felhalmozódott adósságszolgálat a községben mindenkit terhel, de nem egyenlő a javakból való részesedés. A településrészen az iskola megszűnt. A gyerekek Sződre járnak iskolába. Rossz idő esetén az autóbusz nem tud a bekötőúton közlekedni, ezért 3 km-t kell a gyerekeknek gyalogolniuk. A buszmegállóban nincs védett várakozóhely, esőben, hóban áznak-fáznak az utazni vágyók. A településrészen sok a hátrányos helyzetű, munkanélküli család, ezért szerettek volna jövedelemszerzés céljából földet művelni, de az önkormányzat nem segített ebben. Miután Sződ Község Önkormányzata tudomást szerzett a csörögiek önállósodási tervéről, 40 telket jelölt ki eladásra. Több telket már el is adtak. A bevételekre figyelemmel bizakodtak abban, hogy megépül a buszmegálló várakozóhely és a bekötőutat is megjavítják, de nem történt semmi. A hátrányos helyzetű cigány gyerekek oktatását sem tartják megfelelőnek. A gyerekek lemaradtak a többi társuktól, túlkorossá váltak, 10-12 éves gyerekek évismétlések miatt még mindig alsó tagozatosak. Az iskolai oktatás látszólagos, gyakorlatilag analfabéták maradnak a gyerekek. A nemzeti és etnikai kisebbségi jogok országgyűlési biztosa ugyancsak foglalkozott a  településrész problémáival.
A panaszokra és sérelmekre a polgármester a következőket válaszolta: A szemétlerakó 1982-ben létesült. Ebben az időben már folyamatban volt a vezetékes ivóvízhálózat megépítése, mivel a község egész területén nitrátosak voltak a kutak. A szennyvízcsatorna rendszer terve valóban csak Sződ településrészre készült, de folyamatban van a további fejlesztés. Az iskola megszüntetése egy korábbi centralizációs program következménye, az újraindítás pénzügyi okokból nem lehetséges. Az autóbusz várakozóhellyel és a bekötőúttal kapcsolatos panaszra a polgármesternek az volt a válasza, hogy síkos időben a buszközlekedés máshol is gond. A földhöz való juttatás álláspontja szerint nem önkormányzati ügy, majd megjegyezte - ha ez az országgyűlési biztos előtt nem lenne ismeretes -, hogy a tulajdonszerzésnek megvannak a formái. (A panasz alapján megfogalmazott kérdés a tulajdonba adás kérdését fel sem vetette.) Közölte, hogy a telkek kijelölése Csörög településrészen már 1997-ben megtörtént, de ez az önállósodást sem serkenteni, sem akadályozni nem tudja. A képviselő-testülettel együtt megérti a csörögiek problémáját, de a saját lehetőségeiket korlátozottnak tartja. Az ismertetett problémák több településrészen előfordulnak, azonban ott a lakosok belátóbbak és türelmesebbek.

Az ügy jogszabályi háttere

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
A települési önkormányzat feladata, hatásköre, szervei
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg - a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően -, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.
(3) Törvény a települési önkormányzatokat kötelezheti arra, hogy egyes közszolgáltatásokról és közhatalmi helyi feladatok ellátásáról gondoskodjanak. E kötelezettségek a település nagyságától, a lakosságszámtól, és egyéb feltételektől függően eltérően is megállapíthatók.
(4) A települési önkormányzat köteles gondoskodni az egészséges ivóvízellátásról, az óvodai nevelésről, az általános iskolai oktatásról és nevelésről, az egészségügyi és a szociális alapellátásról, a közvilágításról, a helyi közutak és a köztemető fenntartásáról; köteles biztosítani a nemzeti és az etnikai kisebbségek jogainak érvényesülését.
(5) A települési önkormányzat a feladatai körében támogatja a lakosság önszerveződő közösségeinek a tevékenységét, együttműködik e közösségekkel. A képviselő-testület a szervezeti és működési szabályzatában határozza meg, mely önszerveződő közösségek képviselőit illeti meg tevékenységi körében tanácskozási jog a képviselő-testület és bizottsága ülésein.
9. § (1) Az önkormányzat jogi személy. Az önkormányzati feladat- és hatáskörök a képviselő-testületet illetik meg. A képviselő-testületet a polgármester képviseli.
(2) Az önkormányzati feladatokat a képviselő-testület és szervei: a polgármester, a képviselő-testület bizottságai, a részönkormányzat testülete, a képviselő-testület hivatala látják el.
(3) A képviselő-testület egyes hatásköreit a polgármesterre, a bizottságaira, a részönkormányzat testületére, a helyi kisebbségi önkormányzat testületére, törvényben meghatározottak szerint társulására ruházhatja. E hatáskör gyakorlásához utasítást adhat, e hatáskört visszavonhatja. Az átruházott hatáskör tovább nem ruházható.
(4) A képviselő-testület a feladatkörébe tartozó közszolgáltatások céljából önkormányzati intézményt, vállalatot, más szervezetet (a továbbiakban együtt: intézmény) alapíthat, kinevezi a vezetőiket. 1993. december 31. napját követően vállalat már nem létesíthető, gazdasági vállalkozás céljára a képviselő-testület gazdasági társaságot alapíthat, vagy szövetkezet alapítását kezdeményezheti.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.

A vizsgálat megállapításai
	Az önkormányzat a településrészek közötti hátrányos megkülönböztetést érintő döntéseivel, működésével kapcsolatos panasz beérkezését követően ugyancsak Sződ településről érkezett az a panasz, melyben azt sérelmezik, hogy a helyi népszavazásról szóló önkormányzati rendelet helytelen szabályozása miatt az 1999. szeptember 26-án lezajlott népszavazást a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal törvénysértőnek minősítette. 
A népszavazás arra irányult, hogy Csörög településrész önálló községgé alakuljon, és rendeződjön a településrészek közötti vita, az önkormányzáshoz való jog érvényesüljön, és a fejlesztések, intézmények működtetéséről az új önkormányzat döntsön. Az ezzel kapcsolatos vizsgálat ettől független és még nem zárul le. 
A jelenlegi vizsgálatban elemzett a népszavazás kérdését még nem érintette. A polgármester válasza azonban több mozzanatában tükrözi a két településrész közötti elszakadással összefüggő feszültséget. Csörög településrész konkrét adatokkal alátámasztott fejlesztéséről nem tett említést, akár egy busz-várakozóhely építését sem látja megvalósíthatónak. A hátrányos helyzetű emberek földművelési lehetőséghez jutására vonatkozó érdeklődésemre a polgármester mindenki előtt ismert ténnyel válaszolt, ti. hogy a tulajdonszerzésnek megvannak a formái. A válasz azért elfogadhatatlan, mert a kérdés az önkormányzat segítőkészségének megismerésére irányult. Az önkormányzat ugyanis rendelkezhet földtulajdonnal, amely oly módon is hasznosítható, hogy művelésre azt a munkanélküli lakosnak átadja vagy neki bérbe adja. Az országgyűlési biztos e kérdéssel egy közvetítő szerepet vállalt. Az arra adott válasz ennek elutasítása. A vizsgálat ugyanakkor megállapította, hogy az önkormányzat eleget tett és eleget tesz az önkormányzati törvényben kötelezően előírt feladatok teljesítésének. (…vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek- és ifjúsági feladatokról való gondoskodás;…)
A vizsgálat megállapította, hogy az önkormányzat a kötelező feladatok teljesítésén túl annak minőségi javítására is vállalhat kötelezettséget. Kultúráltabbá teheti a buszközlekedést, törekedhet arra, hogy a területfejlesztési beruházások egyidőben szerveződjenek a község különböző településrészein, segítséget nyújthat a hátrányos helyzetű állampolgárok munkához való juttatásában. A buszmegálló megépítésének hiánya, a csörögi településrészen lévő telkek eladása, a csatornázás későbbi fejlesztése érintheti a hátrányos megkülönböztetés alkotmányos tilalmát, azonban az önkormányzat jelenlegi működése konkrét, alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem okozott.  
Alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányában kezdeményezéssel nem élek. A vizsgált ügyben megoldás lehet a önkormányzáshoz való jog érvényre juttatása, melynek érdekében a község választópolgárai lépéseket tettek.

Budapest, 2000. augusztus 30.

Gönczöl Katalin