OBH 523/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr.Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:
A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a lakóháza utcájában a szomszédja az ingatlan előtti gyalogjárda és a közúti útpálya közötti zöldterületen három darab kerékvetőt helyezett el, és sem a közlekedési hatóság, sem a jegyző nem intézkedik beadványaira.

A panaszban foglaltak miatt vizsgálatot indítottam az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 16. § (1) bekezdése alapján, mert több, alkotmányos joggal kapcsolatban merült fel visszásság gyanúja.

Érintett alkotmányos jogok:
Alkotmány 64. §  A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.
Alkotmány   2. § (1) bekezdés A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam

Alkalmazott jogszabályok:

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (továbbiakban: Áe.)
1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról (továbbiakban: Ötv.)
1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről
231/1997. (XII.12.) kormányrendelet a
1977. évi I. törvény  a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról

Megállapított tényállás:
Eljárásom során tájékoztatást kértem a jegyzőtől, majd a Budapesti Közlekedési Felügyelettől.

A panaszos bejelentette a XVIII. kerületi önkormányzat jegyzőjének, hogy abban az utcában, ahol lakik, az egyik lakótársa a közterületen kerékvetőket helyezett el és ezzel balesetet okozhat. A jegyző felszólította az elhelyezőt, hogy távolítsa el a kerékvetőket, aki a felszólításnak nem tett eleget. Hivatalunk megkeresésére a jegyző a kérelmet áttette a Fővárosi Közlekedési Felügyeletnek. A közlekedési hatóság 1998. novemberében kelt határozatával kötelezte elkövetőt a kerékvetők eltávolítására. A Közlekedési Főfelügyelet hatáskör hiányára hivatkozva a kötelezett fellebbezését elbírálva az első fokú határozatot megsemmisítette és az ügyet visszautalta a helyi jegyző hatáskörébe. A másodfokú közlekedési hatóság döntését azzal indokolta, hogy a zöldterület, amelyen a kerékvetőt elhelyezték, közforgalmi közlekedési célt nem szolgál. A kerékvetők a helyi közút rendeltetésszerű használatát, forgalombiztonságát és állagának védelmét nem érintik, így  közlekedési hatósági intézkedés nem szükséges. A határozat  indokolása rámutatott arra, hogy a közúti törvény nem  rendelkezik az útpálya és a járda közötti zöldterület besorolásáról. A Közlekedési Főfelügyelet álláspontja szerint az útpálya és a járda közötti terület az önkormányzat tulajdona. Az ezen a helyen elhelyezett bármely tárgy - így a kerékvetők - vonatkozásában a jegyzőnek van hatásköre eljárni. A jegyző arról tájékoztatott, hogy a helyi közterület-használat rendjével és engedélyezésével kapcsolatos 37/1995. (XI.23.) Ök. rendelet alapján nincs mód a közterület-használati engedély kiadására, de a kerékvetők eltávolíttatására sem.

A vizsgálat megállapításai:

A rendelkezésre álló iratokból megállapítottam, hogy a Közlekedési Főfelügyelet helyesen járt el, amikor megsemmisítette az első fokú határozatot, hiszen a 4. § (3) bekezdés b) pontja alapján  a felügyeletek figyelemmel kísérik a közutak és a közforgalom elől el nem zárt magánutak kezelői által kialakított forgalmi rendet, és ha a forgalom biztonsága vagy zavartalansága érdekében ez szükséges, akkor kezdeményezik a forgalomszabályozás módosítását. Míg  a c.) pont értelmében a közlekedés biztonságát sértő vagy veszélyeztető helyzet megszüntetése érdekében a közút kezelőjét a forgalmi rend felülvizsgálatára kötelezhetik. Ebben az esetben egyértelműen megállapítható volt, hogy a kérdéses zöldterület  kiépítettsége szerint rendeltetésszerűen közforgalmi közlekedési célt nem szolgál.
A jegyző tájékoztatásából kitűnik, hogy a közlekedési hatóság döntését követően sem lát lehetőséget az ügyben eljárni, miután a közterületek rendjéről szóló helyi önkormányzati rendelet  ilyen ügyekre nem vonatkozik. Az Ötv. 16. § (1) bekezdése általános felhatalmazást adott   a képviselő-testületek részére, hogy  a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot. A XVIII. kerületi önkormányzat közterület-használati rendelete nem tartalmazza a kerékvetők és feltételezhetően más tárgyak elhelyezésére vonatkozó eljárást. A jegyzőnek kezdeményeznie kellett volna a polgármesternél, illetőleg a helyi képviselő-testületnél a rendelet módosítását a fentiekre figyelemmel. Jelenleg ugyanis nincs olyan előírás, amelynek alapján a XVIII. kerületi önkormányzati tulajdonban álló közterületen engedély nélkül - a helyi rendelettel nem szabályozott - elhelyezett tárgyak kérdésében az arra feljogosított szerv eljárhatna.
A panaszos által sérelmezett esetben a a bejelentés elbírálatlan maradt, hiszen a közlekedési hatóság döntésével intézkedési lehetőgének hiányát állapította meg és rámutatott arra, hogy a bejelentés érdemi elbírálása az önkormányzat feladatkörébe tartozik.

Az Alkotmány 57.§ (5) bekezdésében deklarált jogorvoslathoz való jog és az Alkotmány 64.§-ában biztosított panaszhoz való jog - a konkrét ügyet nézve - a hatóságok oldaláról a kérelem elbírálására vonatkozó kötelezettséget jelenti. Ez a jog a bejelentés esetén a tulajdonosra azt a kötelezettséget rója, hogy hathatósan intézkedjen a kerékvetők eltávolíttatásáról, illetőleg arról értesítse a panaszost, hogy őt nem zavarja a közterületen elhelyezett műtárgy és mint tulajdonos nem kíván semmit tenni annak eltávolítása érdekében. Az említett intézkedés elmaradása a panaszhoz és a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Ajánlások:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 25. § -a alapján 

Indítványozom a polgármesternek, hogy vagy kezdeményezze a helyi közterület-használati rendelet módosítását és rendelkezzen a más jogszabályban nem szabályozott műtárgyak (így a kerékvetők) közterületen való elhelyezése (építése) engedélyezéséről, vagy ha nem köti engedélyhez, akkor szabályozza az ezzel kapcsolatos eljárás rendjét.

Felkérem a polgármestert, hogy az Obtv. 25. §-a alapján az ajánlással kapcsolatos álláspontjáról és esetleges intézkedéseiről 60 napon belül tájékoztasson.

Budapest, 2000. május 30.

Gönczöl Katalin