OBH 434/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:

A panaszosok a beadványukban azt sérelmezték, hogy a járdánházi önkormányzat képviselőtestülete a meglévő temetőt az ingatlanukkal szomszédos ingatlanon kívánja bővíteni.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert felmerült több alkotmányos jog sérülésének lehetősége.

Alkalmazott jogszabályok:

1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről
253/1997. (XII. 20.) kormányrendelet az országos településrendezési és építési követelményekről (továbbiakban: OTÉK)
A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény és a végrehajtására kiadott 145/1999. (X.1.) kormányrendelet

Megállapított tényállás:

Járdánháza önkormányzata képviselő-testülete a község temetőjének bővítését határozta el. A bővítési munkák megkezdése előtt a jegyző a szakhatóságok előzetes állásfoglalását kérte be. A területi ÁNTSZ előzetes állásfoglalásában előírta, hogy a temető tervezett bővítési területe 100 m-es körzetében a lakók hozzájárulása szükséges. Ezért az önkormányzat nyilatkozatot íratott alá az érdekelt ingatlantulajdonosokkal, amely szerint nem emelnek kifogást a bővítés ellen. A panaszos hozzájáruló nyilatkozatát visszavonta, s kérte, hogy a temetőt ne bővítsék. A képviselő-testület, figyelemmel hogy akkor volt folyamatban a temetkezésről szóló törvényjavaslat országgyűlési vitája, a törvény elfogadásáig eljárását felfüggesztette. A törvény hatálybalépését követően a testület a bővítéshez szükséges munkálatok megrendeléséről határozott.

A vizsgálat megállapításai:

Eljárásom során tájékoztatást kértem az önkormányzat polgármesterétől, valamint a megyei ÁNTSZ-től.
A polgármester arról tájékoztatott, hogy az érintett telektulajdonosok hozzájáruló nyilatkozatát követően a telekhatárt kitűzték, a területet megtisztították. A munkavégzés közben a panaszos bejelentést tett az ÁNTSZ-nek, az viszont leiratban értesítette a polgármesteri hivatalt a bejelentésről. Tájékoztatott továbbá a polgármester arról is, hogy a temetőt másfelé nem lehet bővíteni. A temetkezés most és még huzamos ideig a jelenleg is működő temető területén és rátemetéssel fog történni. Közölte azt is, hogy a községben a vezetékes ivóvíz hálózat több mint 10 éve működik, ennek ellenére a panaszos az ingatlanán lévő ásott kutat használja, saját veszélyére és felelősségére.

A megyei ÁNTSZ igazgatója rámutatott arra, hogy a temetők létesítése, bővítése során az OÉSZ szabályozta a betartandó védőtávolságot olymódon, hogy a kegyelet-védelem érdekében lakóépülettől 50 m védőtávolságot kellett biztosítani. Az OTÉK alapján (hatályba lépett 1998. január 1.) a temetők ún. különleges területek övezetébe tartoznak, amelyek építési feltételeit helyi építési szabályzatban, településrendezési tervben kell meghatározni. A temető védőterületére vonatkozóan tételes előírás nincs, azt a szakhatóságok eseti előírásainak figyelembevételével kell kialakítani. A megyei ÁNTSZ megállapította, hogy a község településrendezési tervvel, helyi építési szabályzattal nem rendelkezik. A meglévő temető bővítésével a védőtávolság a lakótelkektől nem biztosítható. Álláspontja szerint az ÁNTSZ Ózd Város Intézetének előírása -  azaz hogy a 100 méteren belül lakók hozzájárulásával a temető bővíthető - azon a mérlegelésen alapult, hogy miután  a helyi terepadottságok miatt a temetőt másfelé nem lehet  bővíteni, csupán a lakók méltányolható kegyelet-védelmét kell figyelembe venni a bővítésnél, mert annak közegészségügyi akadálya nincs. 

Más ügy kapcsán (OBH 6890/1997. sz.) tartott vizsgálatomban rámutattam arra, hogy a temetőnek a lakóépületektől, valamint az oktatási - és gyermekintézményektől való védőtávolsága meghatározásának hiánya az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében  biztosított tulajdonjoggal és így az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben visszásságot okoz. Ezért kezdeményeztem az OTÉK kiegészítését a védőtávolság meghatározásával. Jelenleg folyamatban van a kormányrendelet felülvizsgálata, amelynek során hosszas egyeztetést követően, az előterjesztő azt a választ adta, hogy kezdeményezésemet figyelembe veszik. 

Függetlenül attól, hogy panaszos aláírta a temető bővítéséhez hozzájáruló nyilatkozatot (eljárásom során azt nem vizsgáltam, hogy a panaszos a nyilatkozat tartalmában  tévedésben volt-e, vagy utóbb meggondolta-e magát), maga a jogszabály hiányossága okozza a fentebb említett alkotmányos jogokkal összefüggésben a visszásságot.

Vizsgálatom során nem vettem figyelembe  panaszosnak azt az indokát, hogy ásott kútról veszi a vizet - mint azt maga is elismerte, a község vízhálózattal rendelkezik, így biztosított  részére az egészséges vízvétel lehetősége - mert a ténynek a már  megállapított alkotmányos joggal összefüggő visszásságra nincs befolyása.

Figyelemmel arra, hogy a visszásság megszüntetése érdekében tett jogszabálymódosítási kezdeményezésemet a hivatkozott jelentésemben már előterjesztettem, a jelen ügyben külön ajánlást nem teszek.

Budapest, 2000. február 28.

Gönczöl Katalin