OBH 403/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A szlovák állampolgár panaszos a bátorterenyei rendőrkapitányságon feljelentést tett volt férje ellen tartás elmulasztása  vétségének alapos gyanúja miatt. Beadványában sérelmezte, hogy a bátorterenyei rendőrhatóság a büntető ügy állásáról nem tájékoztatta, a nyomozást indokolatlanul elhúzta.
	A panasszal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból eredő tisztességes eljáráshoz, az 57. § (5) bekezdésében rögzített jogorvoslathoz, valamint a 67. § (1) bekezdésében foglalt a gyermek megfelelő testi fejlődéshez való jogának sérelme, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény ( a továbbiakban: Obtv. ) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. A bátorterenyei rendőrkapitányság vezetőjétől tájékoztatást kértem a panaszos ügyének állásáról, kértem a büntető ügyben keletkezett iratok másolatának megküldését.

A megállapított tényállás
	A Dunaszerdahelyi Járási Bíróság a panaszos volt férjét 1990-ben kiskorú gyermekének tartására kötelezte. A kötelezett 1998 januárjától nem fizetett gyermektartásdíjat. A panaszos ezért 1998. augusztus 26-án tartás elmulasztása vétségének alapos gyanúja miatt feljelentette. A bűnügyi osztály vezetője szeptember 4-én elrendelte a feljelentés kiegészítését, melyet szeptember 19-én tizenöt nappal, október 4-én pedig további harminc nappal meghosszabbított. Az ügy vizsgálója november 2-án kelt jelentésében tartás elmulasztása vétségének alapos gyanúja miatt nyomozás elrendelését javasolta a panaszos volt férje ellen. A kapitányságvezető tájékoztatása szerint a nyomozóhatóság a gyanúsítottat többször sikertelenül idézte. A nyomozóhatóság adatgyűjtése során szerzett információk alapján megállapította, hogy a panaszos volt férje 1999 elejétől Németországban vállalt munkát, ezért 1999. február 18-án kelt határozatában a nyomozást felfüggesztette. A határozat úgy rendelkezett, hogy azt kapja a panaszos, mint feljelentő és a Salgótarjáni Városi Ügyészség. A rendelkezésemre álló dokumentumok között nem találtam azt a tértivevényt, amely igazolná, hogy a városi ügyészség a határozat átvette. A panaszos a nyomozást felfüggesztő határozatot nem kapta meg.
	A panaszos volt férje 1999 júliusában visszatért Magyarországra, bejelentett címén az idézést átvette, a rendőrség kihallgatta. A gyanúsított a megállapított tartozást elismerte, ígéretet tett arra, hogy azt rövid időn belül kiegyenlíti.  Az elmaradt gyermektartásdíjat postázta, az erről szóló feladóvevényt a rendőrségen 1999. augusztus 16-án bemutatta. Még azon a napon a bűnügyi osztály vezetője a nyomozást felfüggesztő határozatra rávezette a nyomozás tovább folytatásának elrendelését. A rendőrség az eljárást augusztus 24-én bűncselekmény hiányában megszüntette.  A megszüntető határozatot szeptember 15-én a Salgótarjáni Városi Ügyészség - a Legfőbb Ügyészségre való továbbítás végett -  felterjesztette a Nógrád Megyei Főügyészségre. A nyomozást megszüntető határozatot a panaszos 1999. november 4-én átvette.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
•	1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.
137. § (1) A nyomozást fel kell függeszteni, ha a) a gyanúsított ismeretlen helyen vagy külföldön tartózkodik, és az eljárás a távollétében nem folytatható; (4) A tartás elmulasztása (Btk. 196. §) miatt indított nyomozást - ha ettől az elmulasztott kötelezettség teljesítése várható -, egy ízben legfeljebb hat hónapra fel lehet függeszteni. Ha a gyanúsított az esedékes tartási kötelezettségének továbbra sem tesz eleget, az eljárás a határidő letelte előtt is folytatható. (6) A nyomozást folytatni kell, mihelyt a felfüggesztés oka megszűnt. Az (1) bekezdés b) pontja esetében a nyomozást akkor is folytatni kell, ha a hatóság által felhívott érdekelt az előzetes kérdés eldöntéséhez szükséges eljárást a megadott határidő alatt nem indította meg.
138. § (2) A határozatot közölni kell a gyanúsítottal, a feljelentővel és a sértettel.
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha a) a cselekmény nem bűncselekmény, vagy azt nem a gyanúsított követte el;
148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
•	1978. IV. évi törvény a Büntető Törvénykönyvről
196. § (1) Aki jogszabályon alapuló és végrehajtható hatósági határozatban előírt tartási kötelezettségét önhibájából nem teljesíti, vétséget követ el, és két évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.
•	1991. évi LXI. törvény a Magyar Népköztársaság és a Csehszlovák Szocialista Köztársaság között a jogsegélyről, valamint a polgári jogi, családjogi és a büntetőügyekre vonatkozó jogi kapcsolatok szabályozásáról szólóan létrejött, Bratislavában, az 1989. évi március hó 28. napján aláírt szerződés kihirdetéséről
(1) A Szerződő Felek igazságügyi szervei a Szerződés végrehajtása során közvetlenül érintkeznek egymással, hacsak e Szerződés másként nem rendelkezik.
(2) A polgári jogi, családjogi és büntetőügyekben eljáró más hatóságok a Szerződés végrehajtása során az illetékes igazságügyi szervek útján érintkeznek egymással, hacsak e Szerződés másként nem rendelkezik.
(3) Központi szervek e Szerződés értelmében a Magyar Népköztársaság részéről: a Magyar Népköztársaság Igazságügyi Minisztériuma és a Magyar Népköztársaság Legfőbb Ügyészsége; a Csehszlovák Szocialista Köztársaság részéről: a Csehszlovák Szocialista Köztársaság Legfőbb Ügyészsége, a Cseh Szocialista Köztársaság Igazságügyi Minisztériuma és a Szlovák Szocialista Köztársaság Igazságügyi Minisztériuma. A megkeresett hatóság az iratokat saját államának jogszabályai szerint kézbesíti, ha a kézbesítendő irat a megkeresett Szerződő Fél nyelvén készült, vagy ha ahhoz ezen a nyelven hiteles fordítást csatoltak. Ellenkező esetben az iratot a címzettnek csak akkor kézbesíti, ha az önként hajlandó azt átvenni. A 6. és 7. cikk rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
A kézbesítés megtörténtét az átvevő aláírásával és a megkeresett hatóság hivatalos pecsétjével, dátummal és a jogosult hivatalos személy aláírásával vagy a megkeresett hatóság olyan igazolásával kell tanúsítani, amely tartalmazza a kézbesítés módját, helyét és idejét. Ha a kézbesítendő iratot két példányban küldték meg, az irat átvételét és a kézbesítés megtörténtét a másodpéldányon is lehet igazolni.

A vizsgálat megállapításai
	A rendelkezésemre álló iratokból megállapítottam, hogy a bátorterenyei  rendőrkapitányság bűnügyi osztályának vezetője a jogszabályoknak megfelelően, az előírt határidőket betartva járt el, amikor a panaszos feljelentésének kiegészítését elrendelte, majd azt két ízben meghosszabbította. Az ügy előadójának javaslatára a kapitányságvezető elrendelte a nyomozást, a gyanúsítottat többször idézte. A büntetőeljárásról szóló törvény szerint sem a feljelentés kiegészítéséről, sem a nyomozás elrendeléséről nem kell értesíteni a feljelentőt. 
	Az információszerzés során a nyomozóhatóság tudomására jutott, hogy a gyanúsított külföldön tartózkodik, ezért  - jogszerűen - a nyomozást felfüggesztette. A nyomozást felfüggesztő határozatot közölni kellett volna a panaszossal. A panaszos szlovák állampolgár, ezért az 1991. évi LXI. törvény rendelkezései szerint a határozatot a Legfőbb Ügyészségen keresztül kellett volna eljuttatni a panaszoshoz. A panaszos a feljelentést követően nyomozás megszüntetéséig ( több mint egy évig ) semmit nem tudott arról, hogy feljelentésével kapcsolatban mi történt. Azzal, hogy a nyomozóhatóság a nyomozás felfüggesztéséről nem értesítette sérült a panaszos jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő joga.
	A panaszos volt férje Magyarországra való visszatéréstét követően elismerte tartózását, azt kiegyenlítette. Ezért a nyomozó hatóság az nyomozás továbbfolytatásának elrendelése után néhány nap múlva az eljárást bűncselekmény hiányában megszüntette. A panaszost erről a jogszabályoknak megfelelően, a szolgálati út betartásval értesítette.
	A kötelezett önkéntes teljesítésével a panaszban foglaltak okafogyottá váltak, ezért a vizsgálatot az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján lezárom.
	Az alkotmányos jogsértések jövőbeli elkerülése érdekében felhívom a Salgótarjáni Városi Ügyészség figyelmét, hogy a nem magyar állampolgár érintettet a mindenkor hatályos jogsegély egyezményeknek megfelelően, a büntetőeljárásról szóló 1973. évi  I. törvény rendelkezései szerint értesítse.

Budapest, 2001. május 14.

Gönczöl Katalin