OBH 356/1999
az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
	Előadő: dr. Bakos Anita

A vizsgálat megindítása

	A panaszos azzal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, hogy az országgyűlési biztos vizsgálja meg a hepatitis-B vírus elleni védőoltás térítésmentes hozzájutásának lehetőségét azon életkorú gyermekek számára, akikre nem terjed ki az ingyenes iskolai kampányoltás lehetősége. 

	Mivel az ügyben felmerült az Alkotmány 70/D. §-ban foglalt lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog sérelmének a gyanúja megindítottam a vizsgálatot. A vizsgálat során megkerestem az egészségügyi minisztert, hogy tájékoztasson arról, hogy lát-e lehetőséget arra, hogy a hepatitis-B elleni védőoltáshoz való kedvezményes hozzájutást - akár kötelező -, akár kampányoltásként - a 15-18 éves korosztály számára is biztosítsák, mivel a 14 éven aluli korosztály számára iskolai kampányoltások keretében a védőoltás már kötelező. 

Az érintett alkotmányos jog

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

Alkalmazandó jogszabályok

A fertőző betegségek és a járványok megelőzése érdekében szükséges járványügyi intézkedésekről 18/1998. (VI. 3.) NM rendelet (Egységes szerkezetben a módosításáról szóló 32/1999. (VIII. 6.) EüM rendelettel)

5. § (1) Minden magyar állampolgárt, továbbá állampolgárságra tekintet nélkül minden Magyarországon huzamos tartózkodásra jogosító engedéllyel élő személyt, menedékest, befogadottat és kérelmezőt életkorhoz kötötten
[...]
j) hepatitis B
ellen védőoltásban kell részesíteni.
[...]
(5) Hepatitis B elleni oltást betöltött 14 éves korban kell elvégezni.
(6) Azoknál a gyermekeknél, akiknél bármelyik kötelezően előírt védőoltás elmaradt, azt a legrövidebb időn belül pótolni kell. Azok az orvosok, akik bölcsődébe, óvodába, nevelőszülőkhöz, gyermekotthonba, illetőleg egyéb gyermekközösségbe, továbbá alap-, közép- és felsőfokú oktatási intézménybe kerülő gyermekek vizsgálatát végzik, kötelesek az életkor szerint esedékessé vált oltások megtörténtét ellenőrizni, és a hiányzó oltásokat pótolni. Az oltási kötelezettség
c) a kanyaró, a rózsahimlő, a mumpsz és a Hepatitis B elleni elmaradt védőoltásokra a 20. életév,
betöltéséig áll fenn.
[...]
6. § (2) Az OEK által évente kiadott ML-ben foglaltaknak megfelelően aktív immunizálásban kell részesíteni
f) a hepatitis B vírus hordozó anya újszülöttjét,
g) hepatitis B ellen az egészségügyi képesítést adó oktatási intézmények tanulóit, hallgatóit, továbbá
[...]
(5) Hepatitis B specifikus immunglobulinnal végzett passzív immunizálásban részesítendők
a) a HBsAg pozitív anyák újszülöttjei,
b) a bizonyítottan HBsAg pozitív beteg vérével szennyezett eszközzel sérült, és korábban aktív immunizálásban nem részesült személyek.
[...]
Megbetegedési veszély elhárítása céljából önkéntesen igénybe vehető térítésmentes védőoltások
7. § (3) Hepatitis B fertőzés megelőzése érdekében a dializált betegek és az akut vagy krónikus hepatitis B megbetegedésben szenvedő beteg környezetéhez tartozó személyek részesíthetők védőoltásban.

Munkakörökhöz kapcsolódó védőoltási kötelezettség
 9. § (1) [...]
c) hepatitis A és B (pl. egészségügyi dolgozók),
18. § (1) A Hepatitis B vírus fertőzött anyáról gyermekére történő terjedésének megelőzése érdekében valamennyi terhes nőnél el kell végezni a vírushordozás felderítésére irányuló szűrővizsgálatot.

Munkaköri korlátozások közegészségügyi-járványügyi érdekből
31. § (4) A HIV-pozitív, valamint a fertőzőképes krónikus hepatitis B és hepatitis C vírushordozó egészségügyi dolgozó nem tölthet be olyan munkakört, melyben expozícióra hajlamosító invazív beavatkozásokat végeznek. A fokozott expozíciós kockázattal járó beavatkozásokat a 2. számú melléklet tartalmazza.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai

	Az egészségügyi miniszter 1999. október 27-én kelt levelében a következőkről tájékoztatott. Magyarországon a hepatitis B vírus okozta fertőzések járványügyi helyzete igen kedvező, az Egészségügyi Világszervezet témakörre vonatkozó állásfoglalása szerint ugyanis azokban az országokban, amelyekben a lakosság hepatitis B átfertőzöttsége 2% alatt van, a járványügyi helyzet jónak minősül. Ezekben az országokban egész korosztályra kiterjedő oltási kampány szervezése szakmailag nem indokolt. Ilyen alacsony átfertőzöttségű országokban - szintén az Egészségügyi Világszervezet ajánlása szerint  - az ún. rizikócsoportok védőoltásban részesítése, valamint a fertőzésveszély fokozatos felszámolása érdekében, a hepatitis B elleni védőoltások a ún. rutin gyermekkori oltások rendjébe való felvétele indokolt. A miniszter átérzi és megérti a levelemben javasolt korosztályok egészségvédelmének a fontosságát - a járvány terjedésére vonatkozó hazai adatok ismeretében - az egészségnevelés és ismeretterjesztés hatékonyabbá tételét tartja elsődleges fontosságúnak s erre vonatkozóan megteszi a hatáskörébe tartozó intézkedéseket. A hepatitis B elleni védőoltást csak a gyermek egészségi állapotát és életvitelét ismerő háziorvos egyéni elbírálása és javaslata alapján tartja indokoltnak. 

	Az Alkotmánybíróság 54/1996. (XI. 30.) határozatában kifejtett álláspontja szerint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog biztosítása állami feladat, amelynek keretében az állam többek között az egészségügyi intézményhálózat működtetésére és az orvosi ellátás megszervezésére köteles. Az állami kötelezettség a szükséges minimum biztosítására terjed ki, amelynek hiánya már alkotmányellenességhez vezet. Az ilyen szélsőséges eseteken túlmenően az Alkotmány 70/D. §-ban meghatározott állami kötelezettségnek nincs alkotmányos mércéje. 

	Az állam a hepatitis B járvány megelőzését a következőképpen támogatja. A fertőző betegségek és a járványok megelőzése érdekében szükséges járványügyi intézkedésekről szóló 18/1998. (VI. 3.) NM rendelet módosításáról szóló 32/1999. (VIII. 6.) EüM rendelet kötelezővé tette minden magyar állampolgár, továbbá állampolgárságra tekintet nélkül minden Magyarországon huzamos tartózkodásra jogosító engedéllyel élő személy számára, - menedékest, befogadottat és kérelmezőt életkorhoz kötötten - a Hepatitisz B elleni védőoltást, amelyet betöltött 14 éves korban kell elvégezni. 

	A miniszter tájékoztatott, hogy a hatályos jogszabályok alapján a következő rizikócsoportok térítésmentesen részesülnek védőoltásban: 
-	a terhes nők szűrővizsgálata során fertőzésen átesettnek minősülő anyák újszülött gyermekei a szülést követő 12 órán belül - specifikus gamma gluolinnal - passzív immunizálásban részesül, majd hepatitis B elleni védőoltást kap,
-	közép-és felsőfokú egészségügyi intézmények hallgatói, hogy a képzési időszak végére védettséggel rendelkezzenek, s már így álljanak munkába,
-	az egészségügyi dolgozók, akik esetében, amennyiben védettséggel nem rendelkeznek, a munkáltató köteles biztosítani térítésmentesen a védőoltást, mint a munkavégzés előfeltételét,
-	hepatitis B pozitív személyek - akár szűrővizsgálat kapcsán, akár megbetegedéssel összefüggésben bizonyultak pozitívnak - környezetében élők,
-	dializálásra szoruló vesebetegek. 

	A kedvező járványügyi helyzet kialakulásában az is szerepet játszott, hogy Magyarországon a vérek és vérkészítmények hepatitis B-re irányuló szűrővizsgálata több, mint egy évtizede kötelező, valamint az is, hogy az úgynevezett egyszer-használatos eszközök alkalmazása a hazai egészségügyi ellátásban napjainkra általános gyakorlattá vált. 

	A fentiek alapján megállapítható, hogy az állam teherbíró képességével összhangban megteszi a szükséges intézkedéseket a hepatitis B járvány terjedésének megelőzésére. Természetesen kívánatos lenne, hogy a 15-18 éves korosztály is részesülhessen az ingyenes védőoltásban. De mivel a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jog állami feladatként a szükséges minimum biztosítását jelenti, és ezt az állam kétségkívül biztosítja, - egyrészt a betöltött 14 évesek és a rizikócsoportok védőoltásának kötelező tételével, a vérek és vérkészítmények hepatitis B-re irányuló szűrővizsgálatával, az egyszer-használatos eszközök alkalmazásának általánossá tételével, a szükséges egészségnevelő és felvilágosító tevékenység megszervezésével - ezért nem állapítható meg az Alkotmány 70/D. §-ban foglalt lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog sérelme azért mert a 15-18 éves korosztály védőoltása nem térítésmentes.

	Alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság hiányában ajánlással nem élek. 

Budapest, 2000. január "   ".

								Gönczöl Katalin