OBH 220/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalához intézett beadványában azt sérelmezte, hogy a mórahalmi 392-es táblában lévő - korábban a Tsz. által, majd - 1993 óta panaszos által használt 10 aranykorona értékű termőföldet részaránykiadás jogcímén nem neki, hanem más személy részére akarják kiadni. 

Tekintettel arra, hogy a beadvány alapján a jogbiztonság (Alkotmány 2. § (1) bekezdés), valamint a tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. § (1) bekezdés) megsértésére lehetett következtetni, az ügyben vizsgálatot rendeltem el.

Az ügy tisztázása érdekében tájékoztatás és iratok megküldése céljából megkerestem a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Csongrád Megyei Földművelésügyi Hivatalát (FM Hivatal).

Megállapított tényállás

Az FM Hivatal által rendelkezésre bocsátott iratokból megállapítható, hogy panaszos a mórahalmi Homokkultúra Szövetkezet (Szövetkezet) 2/2909/A. számú különlapján 6,25 aranykorona értékű - míg a 2/1227. számú tulajdoni különlapján 12,97 aranykorona értékű - részaránytulajdonnal rendelkezett. 

Panaszos beadványában az utóbbi a 2/1227. számú Tsz. különlapon nyilvántartott aranykorona értékű részaránytulajdona - a bejegyzések tanúsága szerint Mórahalom településen, ajándékozás jogcímén, az 1993. március 3. napján kelt ajándékozási szerződés alapján - keletkezett.

Az említett aranykorona értékű részaránytulajdonnak megfelelő aranykorona értékű földet 1993 óta - állítása szerint - panaszos használta a mórahalmi 0392. helyrajzi számú táblában. 

Panaszos 1993. március 16. napján kelt földkiadási kérelmében is az általa a természetben használt táblából (Mórahalom 0392. helyrajzi számú), a táblán belül is az általa használt helyen (... kisúri úton, ahol a Fehér keresztnél Pap föld") kérte az őt megillető és a 2/1227. számú Tsz. különlapon nyilvántartott részaránytulajdonának megfelelő föld kiadását arra hivatkozva, hogy a kiadni kért földön már beruházásokat eszközölt. 

Panaszos azért fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, mert megítélése szerint az általa kiadni kért helyen lévő földet nem neki, hanem a panaszbeadványban megjelölt más személynek akarják kiadni.

Az FM Hivatal tájékoztatása szerint panaszoson kívül több más olyan részaránytulajdonos is kérte a földkiadás teljesítését az említett helyrajzi számú táblából, akik a földkiadás adott táblára vonatkozó teljesítésének sorrendje szempontjából panaszost megelőzik. Egyébként panaszos részére az őt megillető összesen 19,22 aranykorona értékű részaránytulajdonnak megfelelő földet az FM Hivatal az 586-144/98. számú, valamint a 586-487/99. számú határozatával kiadta, így panaszosnak már nincs is kiadatlan részaránytulajdona. 

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

A földkiadó és földrendező bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (Fkbt.) 5. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "A földkiadási eljárás a részarány-földtulajdonos kérelmére indul. A földkiadási kérelmet a részarány-földtulajdonos e törvény hatálybalépését követő 60 napon belül nyújthatja be a földjét használó szövetkezet gazdálkodási területén működő földkiadó bizottságnál."

A (2) bekezdés azt rendeli, hogy "A földkiadási kérelmet írásban kell benyújtani. A kérelemnek tartalmaznia kell a tulajdonos személyi adatait (név, leánykori név, névváltozást megelőző név, születési hely, idő, anyja neve) és lakcímét."

A (3) bekezdés előírja: "A tulajdonos a kérelemben megjelölheti, hogy a szövetkezet gazdálkodási területén melyik településen és a településen belül a magánszemélyek részarány-földtulajdonának kielégítésére elkülönített földalapok közül melyikből és melyik földrészlet terhére kéri földkiadási kérelme teljesítését. Arra az esetre, ha a kérelem a megjelölt település területén nem lenne teljesíthető, a tulajdonos megjelölheti, hogy a földkiadó bizottság a szövetkezet gazdálkodási területén lévő településeket milyen sorrendben vegye figyelembe kérelmének átsorolásakor. Ha a tulajdonos a részére kiadásra kerülő föld önálló ingatlanná alakítását is kéri, nyilatkoznia kell arról, hogy vállalja annak költségeit."

A (4) bekezdés szerint: "A kérelemhez csatolni kell a szövetkezet (jogutódja, illetőleg a felszámoló) igazolását arról, hogy a részarány-földtulajdonost milyen jogcímen, hány AK értékű föld illeti meg. A kért adatokat a szövetkezet köteles a részarány-földtulajdonos rendelkezésére bocsátani. Beviteli kötelezettség alapján keletkezett részarány-földtulajdon esetén az igazolást a földhivatal adja ki, amelynek tartalmaznia kell a szövetkezet használatába adott földek település, fekvés és művelési ág szerint összesített területét, valamint ezek AK értékét. Ha a beviteli kötelezettség alapján a tulajdonos részarány-földtulajdona több településen keletkezett, az igazolást településenként részletezve kell kiállítani."

Az Fkbt. 6. § (1) bekezdése rögzíti, hogy "A földkiadó bizottság az 5. § (1) bekezdése szerinti határidő elteltét követően a földkiadási kérelmeket az igényelt föld fekvését figyelembe véve településenként csoportosítja és meghatározza a teljesítési sorrendet."
	
A (2) bekezdés úgy szól, hogy "A földkiadó bizottság a belterületen a részarány-földtulajdonok kielégítésére elkülönített földrészletekből elsősorban annak a részarány-földtulajdonosnak a földkiadási kérelmét teljesíti, akinek az adott település belterületén keletkezett beviteli kötelezettség alapján részarány-földtulajdona."

A (3) bekezdés azt rendeli, hogy "A földkiadó bizottság az illetékességi területén a részarány-földtulajdonok kielégítésére elkülönített külterületi földrészletekből a következő sorrendben (teljesítési sorrend) elsősorban annak a részarány-földtulajdonosnak földkiadási kérelmét teljesíti, akinek a kérelmében megjelölt településen
a) beviteli kötelezettség alapján belterületen keletkezett részarány-földtulajdona, de a föld kiadása a belterületen nem lehetséges;
b) beviteli kötelezettség alapján belterületen és külterületen is keletkezett részarány-földtulajdona;
c) beviteli kötelezettség alapján külterületen keletkezett részarány-földtulajdona;
d) a szövetkezetekről szóló 1992. évi I. törvény hatálybalépéséről és az átmeneti szabályokról szóló 1992. évi II. törvény (a továbbiakban: Ámt.) alapján keletkezett részarány-földtulajdona."

A (4) bekezdés előírja: "Ha a földkiadási kérelmek teljesítésére a részarány-földtulajdonok kielégítésére elkülönített földek az adott településen - a településen belül a belterületen, illetőleg a külterületen - a földkiadási igények nagy száma miatt nem elegendőek, a földkiadó bizottság az érintett részarány-földtulajdonosok részvételével egyezség létrehozását kísérli meg, annak eldöntése céljából, hogy a teljesítési sorrend szempontjából azonos csoportba tartozó kérelmek közül melyek teljesíthetők az adott helyen. Ha nem jön létre egyezség, a földkiadó bizottság nyilvános sorsolással állapítja meg, hogy a teljesítési sorrend szempontjából azonos csoportba tartozó kérelmek közül melyek teljesíthetők. A sorsolásról jegyzőkönyvet kell készíteni."

Az (5) bekezdés szerint: "Az adott csoportban ki nem elégíthető igényeket teljesítési sorrendben a következő csoportban, illetőleg a földkiadási kérelemben megjelölt következő településen kell - szükség esetén nyilvános sorsolással - teljesíteni. A földkiadó bizottság a sorsolásról jegyzőkönyvet készít."

Az 1999. évi XLIX. törvénnyel módosított Fkbt. 10. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "A föld, tanya körüli föld kiadása, illetőleg a részarány-tulajdon helyének meghatározása során tulajdonba kerülő föld korábbi tulajdonosa, használója által közölt, az egyes földrészleteket terhelő meliorációs, művelési és egyéb, a termőföld AK értékében ki nem fejezett - így különösen a szövetkezet üzletrésztőkéjében meghatározott, ültetvény telepítéséből eredő - értéknövekedést eredményező beruházási költségeket a földkiadó bizottság a tulajdonos kérelmére ellenőrzi. A tényleges értéknövekedést eredményező költségeket az FM hivatal szakhatóság bevonásával állapítja meg. A föld tulajdonba adásáról, továbbá az értékkülönbözet megfizetésére történő kötelezésről külön határozatot kell hozni."

A (2) bekezdés pedig azt írja elő, hogy "A költségek megtérítésére vonatkozó rendelkezés ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak nincs helye. A bíróság az FM hivatal határozatát mind a jogalap, mind az összegszerűség vonatkozásában megváltoztathatja."

A vizsgálat megállapította, hogy panaszos az Fkbt. 5. § (1) bekezdése szerinti határidőben az általa megjelölt helyen kérte ajándékozás útján keletkezett részaránytulajdonának kiadása. 

Az Fkbt. már idézett 6. §-ának rendelkezései szerint pedig panaszos ajándékozással szerzett részaránytulajdonának megfelelő föld kiadását - az általa kért táblában, és a táblán belül az általa megjelölt helyen - csak akkor lehetett volna teljesíteni, ha panaszos az idézett törvényhely szerinti teljesítési sorrend szempontjából a táblából való földkiadás teljesítését kérő más személyeket megelőzte volna, vagy a teljesítési sorrend szempontjából velük egy csoportba sorolható lett volna. Azonban az adott táblából több olyan részaránytulajdonos kérte a részaránytulajdonának megfelelő föld kiadását, akik megelőzik panaszost a földkiadás során a teljesítési sorrend szempontjából, mert beviteli kötelezettség alapján a településen keletkezett részaránytulajdonnal rendelkeznek. Ezért panaszosnak az adott táblára vonatkozó földkiadási kérelmét, a megjelölt táblából való földkiadásnál - a teljesítési sorrend szempontjából, panaszos kérelmét megelőző földkiadási kérelmek miatt - figyelembe venni nem lehetett, s panaszos földkiadási kérelmében megjelölt aranykorona értékű földet panaszos részére más, a kérelmében megjelölt 0329. helyrajzi számú táblától eltérő helyrajzi számú táblából kellett kiadni. 

Így az FM Hivatal panaszos földkiadási kérelmében megjelölt aranykorona értékű részaránytulajdonának megfelelő földet - nem a panaszos által megjelölt 0329. helyrajzi számú, hanem - a mórahalmi 0299/97. helyrajzi számú táblából adta ki az 586-487/99. számú határozatával.

Az FM Hivatal a teljesítési sorrend megállapítása szempontjából a már hivatkozott jogszabályi rendelkezéseket betartotta. A törvényben írt teljesítési sorrend megtartásával hozott földkiadási határozata panaszos alkotmányos jogaival összefüggésben visszásságot nem vetett fel. Ezért a beadványt alkotmányos visszásság hiányában el kellett utasítanom.

A vizsgálat megjegyzi, hogy mivel nem került panaszosnak kiadásra az általa használt és kiadni kért föld, - amelyen beruházásokat eszközölt - ezért az említett föld sorsolás útján más részaránytulajdonosok részére való kiadása esetén az aranykorona értékben ki nem fejezett értéknövekedést eredményező beruházási költségnek panaszos javára történő megfizetésére az új tulajdonost határozatban kötelezni kell, s egyidejűleg a határozatot panaszos részére haladéktalanul meg kell küldeni. 

Budapest, 1999. október 26.

Dr. Polt Péter