OBH 198/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Tasnádiné dr Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

Panaszos kifogásolta, hogy a üdülője közelében -  üdülőövezetben - egy Kft. előbb autókereskedést folytatott, jelenleg autó kölcsönző tevékenységet is végez, és panaszaik ellenére az önkormányzat nem lép fel hatékonyan.

Vizsgálatot az Alkotmányban biztosított egészséges környezethez való jog és a panaszjog sérelmének gyanúja miatt  indítottam.

A megállapított tényállás:
A Kft üdülőövezetben használt gépkocsik kereskedésével foglalkozott. Panaszbeadvány alapján már vizsgáltam, hogy engedély nélküli tevékenység megszüntetése érdekében mit tett az önkormányzat. Megállapításaimat az OBH 3046/95 számú ügyben írt jelentésekben részleteztem. Vizsgálatom hatására az önkormányzat jegyzője az 1214-9/98 sz határozatával felszólította a Kft-t, hogy székhelyét az üdülőövezetben fekvő Kéktó utcában szüntesse meg. A Kft képviselője fellebbezést nyújtott be. Ez alapján a Közigazgatási Hivatal, mint másodfokú hatóság  - 1998. október 8-án kelt - 65095/98 sz. határozatában, az első fokú határozatot megsemmisítette és új eljárás lefolytatását rendelte el. A Vám és Pénzügyőrség az OBH 3046/95 sz kiegészítő jelentés ajánlása alapján vizsgálta a Kft külkereskedelmi tevékenységét, de szabálytalanságot nem észlelt.
.A panaszok szerint tehergépjármű eladása illetve bérlése nem szűnt meg. Egyik panaszos 3 db fényképet is becsatolt annak igazolására, hogy a személygépkocsi és tehergépjármű tárolása nem a Gyári úti telepen történik.
A másodfokú határozat útmutatása alapján a jegyző ismételten lefolytatta az eljárást. A jegyző 1999. június 28-án helyszíni szemlét tartott ahol megállapította, hogy a telepen 20 gépkocsi van, melyből 11 db ( személygépkocsi kisteherautó, zárt tranzit ) kölcsönzés céljából  volt a telepen. A jegyző a megismételt eljárásban 1999. július 9-én meghozott 3395/1999. sz határozatában a Kft-t kötelezte a Kéktó u. 19. sz. alatti székhelyén folytatott gépjármű-kereskedelem, kölcsönzés és tárolás megszüntetésére. A határozat kötelezte a Kft-t, hogy a Gyári úti  telephelyként bejegyzett ingatlanra kérjen működési engedélyt, majd ezt követően a kereskedelmi és iparkamaránál nyilvántartásba vétel iránti kérelmet nyújtson be. Ennek időtartamára, de legfeljebb 90 napra a Gyári úti telephely bezárását is elrendelte. Az 1999. július 9-én kelt határozatot fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánította.
 A határozat ellen a kötelezett elkésve a másodfokhoz nyújtott be fellebbezést. A fellebbezést a közigazgatási hivatal 1999. szeptember 7-én tette át az első fokú hatósághoz.  A jegyző 1999. november 2-án szólította fel hiánypótlásra a kötelezettet, majd az 1999. december 15.-i határozatában a 3395/1999. számú határozata elleni fellebbezési határidő elmulasztása miatt beadott igazolási kérelmet elutasította.
1999. november 29-én a jegyző munkatársaival helyszíni szemlét tartott Kft. Kéktó utcai székhelyen, ahol forgalmat nem tapasztaltak. A telepen levő 8 jármű kapcsán elfogadták az ügyvezető állítását, miszerint azok a dolgozók járművei. A telephelyen az adminisztrátor és az ügyvezető tartózkodott.

Kapcsolódó jogszabályok
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

40. § (1) Aki a határnapon nem jelent meg, vagy a határidőt elmulasztotta, az eljáró szervnél igazolási kérelmet terjeszthet elő. Az igazolási kérelemről az a közigazgatási szerv dönt, amelynek eljárása során a mulasztás történt.
(2) Az igazolási kérelmet az elmulasztott határnaptól, illetőleg az elmulasztott határidő utolsó napjától számított nyolc napon belül lehet előterjeszteni. Ha a mulasztás az ügyfélnek később jutott tudomására, vagy az akadály később szűnt meg, a határidő a tudomásra jutástól, illetőleg az akadály megszűnésétől kezdődik.
(3) Az elmulasztott határnaptól, illetőleg az elmulasztott határidő utolsó napjától számított hat hónapon túl igazolási kérelmet nem lehet előterjeszteni.
(4) Határidő elmulasztása esetén az igazolási kérelemmel egy időben pótolni kell az elmulasztott cselekményt is.
(5) Ha a közigazgatási szerv az igazolási kérelemnek helyt ad, az eljárást folytatja, és - az eljárás eredményétől függően - korábbi határozatát hatályában fenntartja, módosítja vagy visszavonja.
(6) Az igazolási kérelmet elutasító határozat ellen fellebbezni csak akkor lehet, ha a kérelem fellebbezési határidő elmulasztásának igazolására irányul.

78. § (1) A határozat végrehajtását - ha jogszabály másként nem rendelkezik - az első fokon eljárt közigazgatási szerv rendeli el.
(2) A közigazgatási szerv a hivatalból lefolytatott eljárás esetén a végrehajtást - ha feltételei megvannak - köteles hivatalból haladéktalanul elrendelni; egyébként a végrehajtást a jogosult kérelmére tizenöt napon belül rendeli el.

82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz......
c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet;
d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja.
(2) Ha a kötelezett jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, az (1) bekezdés c) pontjában említett bírságot az intézkedésre kötelezett személlyel, ennek hiányában a szervezet vezetőjével szemben kell kiszabni.
(3) Ha a kötelezett a bírságot kiszabó határozatban közölt határidő alatt nem teljesítette kötelezettségét, a bírság ismételten kiszabható.
83. § (1) A közigazgatási szerv a 82. §-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését......
4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről

8. § (1) Ha ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az üzlet vagy az üzletben kereskedelmi tevékenységet folytatók a jogszabályokban foglalt előírásoknak nem felelnek meg, illetve azokat nem tartják be, a jegyző az üzletet az észlelt hiányosság megszüntetéséig, de legfeljebb 90 napra ideiglenesen bezárathatja.
(2) Az üzlet ideiglenes bezárását elrendelő határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
(3) A jegyző a működési engedélyt visszavonja, ha
a) a kereskedő az (1) bekezdésben foglaltaknak nem tesz eleget, vagy
b) a működési engedély kiadásának feltételei már nem állnak fenn,.....
 (4) A (3) bekezdés c)-d) pont tekintetében a működési engedélyt visszavonó határozatot a fellebbezésre tekintet nélkül végre kell hajtani.
1. számú melléklet a 4/1997. (I. 22.) Korm. rendelethez
Az üzletkörök
601. Gépjárművek üzlete [TEÁOR 50.10]
Új és használt személyszállító gépjárművek, tehergépkocsik, pótkocsik, utánfutók, camping járművek, úgy mint lakókocsik és furgonok.
602. Gépjármű alkatrészek és tartozékok üzlete [TEÁOR 50.30]

700. Kölcsönzési szolgáltatás
701. Gépjármű-kölcsönző [TEÁOR 71.10]

253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről

Üdülőterület
21. § (1) Az üdülőterület elsősorban üdülőépületek elhelyezésére szolgál.
(2) Az üdülőterület lehet:
1. üdülőházas (sűrű beépítésű, 6,0 m épületmagasságot meghaladó) terület,
2. hétvégi házas (laza beépítésű, 6,0 m épületmagasságot meg nem haladó) terület.
(3) Az üdülőterületen állattartó épület - ha az állattartásról szóló helyi önkormányzati rendelet másként nem rendelkezik a lovasturizmust szolgáló lóistálló kivételével - és különálló árnyékszék, továbbá állatkifutó, trágyatároló, komposztáló, siló és ömlesztett anyag-, folyadék- és gáztároló melléképítmény - a terepszint alatti, fedett kialakítású kivételével - nem helyezhető el.

1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről, a végrehajtására kiadott 30/1988. (IV. 21.) MT rendelettel egységes szerkezetben

Tv. 13. § (1) A forgalom szabályozásánál a közúti közlekedés érdekeit és a kereskedelmi egységek áruval való ellátásához fűződő érdekeket - a közlekedés zavartalanságának és biztonságának megóvása mellett - összhangba kell hozni.
(2) A lakott területeket, különösen a történelmi városrészeket, a műemléki és védett természeti területeket, továbbá a gyógy- és üdülőhelyeket forgalomszabályozási eszközökkel és megfelelő várakozási díjak alkalmazásával is fokozottan védeni kell a közúti közlekedés károsító hatásaitól.

Érintett alkotmányos jogok
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

Vizsgálat megállapításai:

Újabb vizsgálatomat az indokolta, hogy a gépjárművek eladása illetve bérlése panaszos beadványa szerint nem szűnt meg.
Megállapítottam, hogy a jegyző a másodfokú hatóság  1998. október 8-i útmutatása szerint határozatot hozott a 4/1997 (I.22.) Kormányrendelet szabályai alapján. Az újabb határozatot azonban jelentős késéssel 1999. július 9-én hozta meg. Az eljárási határidő túllépésében szerepet játszott a jegyzőváltás, mely azonban nem menti a késedelmet. A 30, illetve 60 napos eljárási határidő ilyen jelentős túllépése sérti a jogbiztonságot, mely az Alkotmány 2. (1) bekezdése kapcsán alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot okozott. Ezenkívül a jegyző késedelmese intézkedett a fellebbezés elkésettségének elbírálása során, mely szintén sérti a jogbiztonság alkotmányos alapelvét.
A határozatot előzetesen végrehajthatóvá nyilvánította a jegyző. Azonban a telep bezárását 1999. novemberi helyszíni szemlén kívül nem ellenőrizte. A helyszíni szemén elfogadta,  hogy bár az irodában két személy tartózkodik, mégis mind a 8 jármű a dolgozók tulajdona lenne.
Az ügy körülményei szerint az a valószínű, hogy az engedély nélkül épített faházban fenntartott irodában továbbra is végzik az jármű eladással, illetve kölcsönzéssel kapcsolatos adminisztrációt  és ezért volt a telepen több jármű.
A jegyző legutóbbi tájékoztatása szerint a  Kft. nem kért  működési engedélyt a Gyári úti telepre sem. A belkereskedelmi tevékenység folytatásánál a Kft. működésére a 4/1997. (I.16) Korm. rendelet szabályait kell alkalmazni. Ha nincs működési engedély a kormányrendelet értelmében a jegyzőnek a Gyári úti telepet be kell továbbra is záratnia. 
Nincs arra adat, hogy a jegyzői határozat szerint a Gyári úti telep időlegesen bezárásra került volna. A jegyző által megküldött iratok szerint  ugyanazon ügyvezetővel és tagokkal más néven működő Kft., ugyanezen tevékenység folytatása érdekében időközben 2000 január 14-én első fokon építési engedélyt kapott a Gyári úton létesítendő autójavító műhely és iroda céljára szolgáló épületre. Így valószínűsíthető, hogy  a tevékenység áttevődik a Gyári útra. Ezt a helyzetet ismerve az önkormányzat nem ellenőrizte hivatalból a Kéktó utcai telepet.
Az üdülők nyugalmát és érdekét az szolgálja, ha a Kft a Kéktó utcában tevékenységét megszünteti és áthelyezi a Gyári útra. Ez a megoldás már 1993 évben felvetődött, de az önkor- mányzat nem kényszerítette ki az átköltözést. 
Azzal, hogy az önkormányzat hivatalból nem ellenőrzi a határozata teljesítését, lehetőséget ad a teljesítés elhúzódására. Az irányadó 4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet értelmében a jegyzőnek minkét telep bezárása érdekében el kell járnia, amennyiben a Kft. nem rendelkezik működési engedéllyel. Ezért nem fogadható el a jegyzői hivatkozás, hogy mivel a hivatalhoz sem a panaszostól sem más érdekelttől bejelentés nem történt, a rendszeres ellenőrzést szükségtelennek tartotta.
Az Áe 78 § a értelmében hivatalból folytatott eljárásban hivatalból egyébként a jogosult kérelmére kell a végrehajtást elrendelni.
Kétségtelenül az eljárás bejelentésre indult. De jogszabályi előírásokba ütköző tevékenység észlelésekor  - a Kft-nek nincs működési engedélye - a jegyzőnek hivatalból meg kell indítani az eljárást. Ezért a határozata végrehajtását hivatalból kellett volna ellenőrizni, illetve abban foglaltak végrehajtása érdekében az Áe 82. §-a szerint érdemi intézkedéseket kellett volna tenni. A mulasztások következtében az üdülőket zavaró gépkocsi kölcsönzés, és eladás nem szűnt meg. Mindez szomszédok egészséges környezethez való jogát sérti, mely az Alkotmány 18 §-val  kapcsolatos alkotmányos visszásságot okozott
A panaszos vizsgálatom ideje alatt hivatalomhoz irt beadványokat, önkormányzathoz bejelentést, panaszt nem tett, így panaszjog alkotmányos elvval kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg.
Az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet (OTÉK)  - mint a régi OÉSZ - védi az üdülőterületen élők nyugalmát a korlátozó építési előírásokkal. A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény idézett 13.§-a szintén lehetőséget ad forgalom korlátozó intézkedések bevezetésére az üdülőhelyeken. A jogszabályi lehetőségeket felhasználva, a jegyzőnek a Kft Kéktó utcai telephelyének bezárása mellett egyéb intézkedésekkel elejét kell venni annak, hogy üdülőterületen hasonló zavaró tevékenység újra induljon.

Ajánlás.

Felkérem Szigetszentmiklós Város Önkormányzata Jegyzőjét, haladéktalanul intézkedjen annak érdekében, hogy a Kft. bármely telephelyén csak működési engedély birtokában folytasson tevékenységet, és tegyen intézkedéseket a 3395/1999.sz határozatában foglaltak azonnali végrehajtására.
Felkérem Szigetszentmiklós Város Önkormányzata Jegyzőjét annak vizsgálatára, hogy a közúti közlekedésről szóló 1988. törvény 13.§-a szerinti intézkedésekre szükség van-e az üdülőterület nyugalma érdekében.

Budapest, 2000. február 21.

Dr. Polt Péter