OBH 153/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Horváth Judit

A vizsgálat megindítása

A panaszos, gondnokság alatt álló testvére ügyében fordult hivatalomhoz. Panaszában azt sérelmezte, hogy a gyámhivatal semmiféle információt nem ad a gondnok személyével kapcsolatban, valamint kifogásolta, hogy nem ő lett testvére gondnoka. Kifogásolta továbbá, hogy a rehabilitációs intézetben, ahol testvére él, embertelen körülmények között tartják a betegeket. 
Mivel a panasz összefüggésbe hozható az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogbiztonsághoz, valamint az 57. § (5) bekezdésében rögzített jogorvoslathoz való joggal, az ügyben vizsgálatot indítottam.
Jelen  eljárásban csak a gondnoksággal összefüggő körülményeket vizsgáltam, a rehabilitációs intézettel kapcsolatos vizsgálat az OBH-1332/99. számon jelenleg is folyik.
A gondnoksági ügy kapcsán tájékoztatást kértem Tata Város Gyámhivatalától. A hatóság megkeresésemnek határidőben eleget tett.

A megállapított tényállás

A panaszos testvérét a Tatai Városi Bíróság 1992-ben cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezte. A gondnokolt azt kérte, hogy testvérét rendeljék ki gondnokául. A gyámhatóság tudomására jutott, hogy a gondnokul kirendelni kért testvér (a panaszos) maga is ideggondozói kezelés alatt áll, ezért az ideggondozótól vizsgálatát kérték. A panaszos a felszólítás ellenére a vizsgálaton nem jelent meg. Másodszori idézésre a gyámhatóságon megjelent, de a gondnok kirendelés ügyében nem tudtak vele érdemben tárgyalni. Tekintettel arra, hogy a panaszos az eljárást mindvégig akadályozta és a gondnok kirendelés már sürgőssé vált, ezért a gondnokolt részére hivatásos gondnokot rendeltek ki. Ezen határozatot a gondnokolt és a panaszos is megfellebbezte. A Köztársasági Megbízott Területi Hivatalának hatósági osztálya az első fokú határozatot megsemmisítette, és soronkívül új eljárás lefolytatását rendelte el. Az ügyben érdemi intézkedés a vizsgálatom megkezdéséig nem történt.
Megkeresésemre a városi gyámhivatal vezetője felderítette, hogy a gondnokolt gondnoksági ügyiratait a gyámhatóság nyugdíjba vonult ügyintézője - nyugdíjbavonulásakor - nem adta át. Megkeresésem nyomán jutott a gyámhivatal tudomására, hogy ilyen nevű gondnokoltja van, és így sikerült az ügyiratokat megtalálni. Az iratokból megállapítható, hogy a gondokolt már 1994-ben meghatalmazást adott egy ügyvédnek a gondnokság megszüntetése iránti per indítására. Ehhez a gyámhatóság beszerezte az elmeorvosi szakvéleményt.
Megkeresésem hatására, amint a gyámhivatal vezetője érzékelte a súlyos mulasztást haladéktalanul felkereste a gondokoltat az intézetben. A gondnokolt egy kft-nél dolgozik, mint megváltozott munkaképességű dolgozó, munkásszálláson lakik. Nyugdíját elmondása szerint betétkönyvbe gyűjti, mert Tatán lakást szeretne vásárolni. Munkabérét megélhetésére, szállásköltségre fordítja. A panaszost - a gondnokolt testvérét - a gyámhivatal meghallgatta, de a hatósággal érdemi közreműködést - zavart viselkedése miatt - nem tudott tanúsítani. Jelenleg a gyámhivatal a gondokolt személy érdekvédelme érdekében folyamatos intézkedéseket tesz. A gondokolt úgy nyilatkozott, hogy maga kívánja megindítani a gondokság megszüntetése iránti pert. Az eljárás jogszerű befejezéséről a gyámhivatal vezetője értesíteni fog.

A vizsgálat megállapításai

A fentiek alapján megállapítottam, hogy az első fokú gyámhatóság a másodfokú határozat ellenére nem folytatta le az új eljárást és nem hozott határozatot a gondnok kirendelés ügyében. Ennek következtében a gondnokoltnak 1992-től a mai napig nem volt gondnoka, a gondnokolt személy érdekvédelme súlyosan sérült. A mulasztást súlyosbította az a tény is, hogy az ügyintéző az ügy iratait nyugdíjbavonulásakor nem adta le, így fordulhatott elő, hogy a gyámhivatalnak a gondnokoltról nem is volt tudomása. A gondnokolt, mivel az ügyében határozat nem született, fellebbezési jogával nem élhetett.
Az Alkotmány  2. §  (1) bekezdése kimondja: " A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam." A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogállamiság és a jogbiztonság elvéből fakadnak az eljárási garanciák. Ezek  alapvető jelentőségűek az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatósága szempontjából. Csak az eljárási normák betartásával működik alkotmányosan a jogszolgáltatás. A jogbiztonságból fakadó követelmény, hogy a jogalkalmazó szervek a jogszabályokat betartsák. Jelen esetben az első fokú gyámhatóságnak kötelessége lett volna a másodfokú határozat értelmében új eljárást lefolytatni és annak eredményeként határozatot hozni. Mivel ezt a gyámhatóság elmulasztotta visszásságot okozott a jogbiztonsághoz való joggal összefüggésben.
Az Alkotmány 57. § (2) bekezdése alapján : " A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti." Az első fokú gyámhatóság azzal a mulasztásával, hogy az új eljárásban nem hozott határozatot visszásságot okozott a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben.

Kezdeményezés, ajánlás

Tekintettel arra, hogy a visszásságot előidéző szerv - Tata Város Gyámhatósága - a jogszabályi változások miatt megszűnt - a visszásság orvoslását a jogutódként helyébe lépő Tata Város Gyámhivatalától, illetve felügyeleti szervétől kérem.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. ( továbbiakban Obtv.) 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Tata Város Gyámhivatalának vezetőjét, hogy a gondnokolt érdekvédelme érdekében a gondnokság megszüntetéséig minden szükséges lépést tegyen meg. Az eljárás jogerős befejezéséről tájékoztasson. Felkérem továbbá, hogy tegyen meg mindent annak érdekében, hogy a jövőben hasonló esetek ne fordulhassanak elő.
Mivel valószínűsíthető, hogy a jogszabályi és szervezeti változások miatt nem ez az egyetlen olyan gondnoksági ügy, ahol a hatóság mulasztása miatt a gondnokolt érdekvédelme sérülhetett, ezért az Obtv. tv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Komárom-Esztergom Megyei Gyámhivatalt, hogy  Tata Város Gyámhivatalánál a gondnoksági ügyek átfogó vizsgálatát végezze el.

Budapest, 1999. június 17.

Gönczöl Katalin