OBH 65/1999.
az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Bakos Anita

A vizsgálat megindítása

	A Blikk c. újság 1999. január 4-i számában megjelent egy cikk, amelyben egy olvasójuk beszámol arról, hogy megpróbálta kihívni az aluljáróban mozdulatlanul heverő hajléktalanhoz a mentőket, de hiába hívta a 104-es számot a mentők diszpécsere lecsapta a telefont. Az idézett cikk szerint az újság megkereste Dr. Andics Lászlót, az Országos Mentőszolgálat Budapesti Mentőszervezete vezetőjét, aki elmondta, hogy a közterületen történő egészségkárosodáshoz kötelező kimenniük. Ez a fokozott veszéllyel járó téli hónapokban még inkább érvényes. A diszpécser elleni panasszal kapcsolatban a lap szerint azt a megjegyzést tette, hogy nincs idejük kivizsgálni, hogy ki volt az, aki időhiányra hivatkozott.

	Az idézett cikkben leírt tények alapján felmerült az Alkotmány 64. § deklarált panaszjog sérelmének a gyanúja, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam. A vizsgálat során az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (2) bekezdésében foglalt hatásköröm alapján tájékoztatást kértem a Dr. Andics László vezető főorvostól arról, hogy (1) a mentőszolgálatnál hová fordulhatnak az állampolgárok a panaszaikkal, (2) milyen eljárásban rögzítik, illetve vizsgálják ki a panaszokat, (3) ha a panasz megalapozottnak bizonyul, milyen intézkedéseket tesznek, és (4) előfordul-e, hogy időhiányra hivatkozva nem vizsgálják ki a panaszokat?

Az érintett alkotmányos jog

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

Alkalmazandó jogszabályok

Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény

29. § (1) A beteg jogosult az egészségügyi ellátással kapcsolatban az egészségügyi szolgáltatónál, illetve fenntartójánál panaszt tenni.
(2) Az egészségügyi szolgáltató, illetve a fenntartó köteles a panaszt kivizsgálni, és ennek eredményéről a beteget 10 munkanapon belül írásban tájékoztatni. A panaszjog gyakorlása nem érinti a betegnek azon jogát, hogy a külön jogszabályokban meghatározottak szerint - a panasz kivizsgálása érdekében - más szervekhez forduljon. Erre a körülményre a szolgáltató köteles a beteg figyelmét felhívni.
(3) A panasz kivizsgálásának részletes szabályait az egészségügyi szolgáltató belső szabályzatban rögzíti.
(4) A panaszokat nyilván kell tartani és a panasszal, illetve annak kivizsgálásával összefüggő iratokat 5 évig meg kell őrizni.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai

	Dr. Andics László 1999. szeptember 14-én kelt levelében részletesen válaszolt kérdéseimre. Elöljáróban az idézett cikkben foglalt nyilatkozat körülményeit tisztázta. Elmondása szerint a lap újságírója telefonon felhívta és közölte, hogy az egyik olvasójuk tájékoztatta őt arról, hogy egy mentőhívás meghiúsult azért, mert a segélykérő telefont kezelő mentődolgozó "lecsapta a telefont". Dr. Andics László az újságíró kérdésére a következő felvilágosítást adta: a Központi Irányító Csoporthoz naponta közel 3000 telefonhívás érkezik, amelyeket a számítógépes adattárolóban rögzítenek és a konkrét hívás visszahallgatása csak akkor lehetséges, ha megközelítőleg ismerik a hívás idejét. Ezért kérte, hogy az újságíró vagy a Blikk olvasója vegye fel vele a kapcsolatot a hívás időpontjának és körülményeinek tisztázása végett. Ez nem történt meg, így a vezető főorvos nem tudott a konkrét ügyben tájékoztatást nyújtani.

	A vezető főorvos ezek után kitért a mentőszolgálattal kapcsolatos panaszok kivizsgálásával kapcsolatos eljárás ismertetésére. Az Országos Mentőszolgálat munkájával kapcsolatos észrevételekkel fordulhat bárki - a sajtó nyilvánosságán kívül - az Egészségügyi Minisztériumhoz, az Országos Mentőszolgálat Főigazgatójához, a megyei mentőszervezetek vezetőjéhez, az operatív irányítást végző szolgálatvezetőkhöz és valamennyi mentőszolgálat vezetőjéhez. A területi egészségügyi szolgálatok vezetői, az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat vezetői, valamint az egyes hatóságok a hozzájuk érkezett észrevételeket eljuttatják a mentőszolgálathoz vizsgálat céljából. Az észrevételeket a panaszosok közölhetik telefonon, személyesen, levélben, faxon, telexen és E-mail útján.

	A bejelentéseket dokumentálják és az érvényben lévő jogszabályok, valamint belső utasításaik alapján kivizsgálják. A vizsgálat része a dokumentumok ellenőrzése, a tárolt hanganyagok meghallgatása, az ügyben érintett mentődolgozók szükség szerinti jegyzőkönyvvel dokumentált meghallgatása, és ha szükséges akkor szembesítések foganatosítása. 

	A panaszok kivizsgálását 30 napon belül megkísérlik befejezni. Amennyiben ez nem sikerül, egy ún. közbülső levélben tájékoztatják a panaszost a vizsgálat elhúzódásának az okáról. 30 napon túli vizsgálat lezárása a bejelentések kb. 10%-ban fordul elő. A vizsgálat eredményéről tájékoztatják a panaszost, és azt a fórumot is, amely esetenként továbbította az észrevételt, amennyiben az illetékes az ügy megismerésére.

	Megalapozott panasz esetén az ügyben érintett mentődolgozó felelősségrevonásáról intézkednek. Az ügy súlyától függően ez lehet szóbeli vagy írásbeli figyelmeztetés, fegyelmi vizsgálat keretében kiszabott fegyelmi büntetés, esetenként büntető feljelentés. A panasz megalapozottságáról, illetve megalapozatlanságáról és a felelősségrevonás mértékéről tájékoztatják a panaszost. Előfordul az is, hogy már a panasz felvételekor felhívják a panaszos figyelmét arra, hogy tegyen rendőrhatósági feljelentést is, tekintettel arra, hogy a bejelentett ügy véleményük szerint olyan nyomozati eljárást igényel, amely meghaladja a vizsgálati lehetőségüket. Ilyen esetben szorosan együttműködnek a vizsgálat során a nyomozó hatósággal.

	A vezető főorvos tájékoztatása szerint időhiányra hivatkozva sohasem utasítanak el panaszost. Amennyiben azonban a vizsgálat megindításához szükséges konkrét információt nem tud az illető közölni, abban az esetben nyilván nem lehet vizsgálatot lefolytatni. Az általános észrevételekre - amennyiben azokban tendencia jellegű információ van - körlevélben vagy munkaértekezleten szokták felhívni a mentődolgozók figyelmét.

	Az Alkotmány 64. §-a értelmében mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szervnek. Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 29. §-ban az egészségügyi szolgáltatók tekintetében nevesíti a panaszjogot, amennyiben kimondja, hogy a beteg jogosult az egészségügyi ellátással kapcsolatban az egészségügyi szolgáltatónál, illetve fenntartójánál panaszt tenni, és az egészségügyi szolgáltató, illetve a fenntartó köteles a panaszt kivizsgálni, és ennek eredményéről a beteget 10 munkanapon belül írásban tájékoztatni. 

	A panaszjog biztosításának alkotmányos követelményei a következők: (1) panaszok kivizsgálására szolgáló eljárás minden érintett számára hozzáférhető kell hogy legyen, (2) az egészségügyi szolgáltató köteles biztosítani a panaszok megfelelő kivizsgálását. A panaszok kivizsgálására szolgáló eljárásnak egyszerűnek gyorsnak, pártatlannak és költséghatékonynak kell lennie. (3) A vizsgálat eredménye alapján a panaszosnak kielégítő választ kell kapnia. Amennyiben a panasz megalapozott volt felelősségrevonás lehetőségét is biztosítani kell.

	Dr. Andics László tájékoztatása alapján megállapítottam, hogy az Országos Mentőszolgálat Budapesti Mentőszervezete biztosítja a panaszok kivizsgálásának lehetőségét, így a panaszosnak lehetősége lett volna panasszal fordulni a mentőszolgálathoz. 

	A konkrét ügyben a Blikk olvasója nem tett panaszt a mentőszolgálatnál, amely alapján a vizsgálat megindulhatott volna. Nem várható el a mentőszolgálattól, hogy újságcikkekre alapozva vizsgálatot indítsanak, főleg ha a hívás megközelítő időpontja nem ismert és ennek következtében a rögzített beszélgetés kikeresése aránytalanul nagy erőfeszítést igényelne. Dr. Andics László az idézett cikkben adott interjújában közölte a telefonszámokat, ahol mentőszolgálat működésével kapcsolatosan panasszal lehet élni. Továbbá a Blikk újságírójával való beszélgetés során felhívta az újságíró figyelmét arra, hogy csak akkor tud vizsgálatot indítani a konkrét ügyben, ha ismeri a hívás megközelítő időpontját. Kérésére, hogy tájékoztassák az időpontról nem kapott választ.

	Az Alkotmány 64. §-ban foglalt panaszjog sérelme nem állapítható meg, ha a panasz eljárás megindításának a lehetősége fennáll, de az érintett nem indítja meg az eljárást vagy nem közli az eljárás megindításához szükséges információkat. A fentiek alapján megállapítom, hogy az országgyűlési biztos fellépését igénylő alkotmányos jogokkal összefüggő sérelem nem történt. 

Budapest, 1999. október 13.

Gönczöl Katalin