OBH 7423/1998.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr Schilling Rezső

Az eljárás megindulása:
	Panaszos - meghatalmazotti minőségben - sérelmezte, hogy a Continental Teves AG veszprémi gyárában a rendészet és a Veszprémi Rendőrkapitányság munkatársai 1998. december 17-én este a munkaidő lejártakor a dolgozókat nem engedték ki a gyár területéről, kb. két óra időtartamra visszatartották őket. A dolgozók sérelmezték ezt a rendőri intézkedést, mert nem tudtak hazautazni és telefonálni családjuknak a késésről. Kifogásolták a dolgozók azt is, hogy a rendőrség a gyár területén tudtuk nélkül telepített vegyszeres csapdát, továbbá azt, hogy annak ellenére nem engedték el őket, hogy 21.30 órakor már behatárolták a lopás elkövetőjét. A panaszos kérdésként felvetette, hogy a Kft vezetői a biztonsági szolgálat segítségével jogszerűen tartották-e vissza a dolgozókat. A panasz azt is tartalmazza, hogy a dolgozók kártalanítására két óra túlóradíj kifizetését kérték.
	A beadványban foglaltak alapján az ügyben vizsgálatot rendeltem el. A vizsgálat során megkerestem a Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság és a Continental Teves AG illetékes vezetőjét, akiktől tájékoztatást kértem az ügyben.
 
Érintett alkotmányos jog:
	A szabadsághoz és személyes biztonsághoz való jog (Alkotmány 55. § /1/ bek.)
	Szabad mozgás joga (Alkotmány 58. § /1/ bek.)
	A jogállamiság elve és jogbiztonság követelménye (Alkotmány 2. § /1/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
	1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
	26. § (1) A Rendőrség bűncselekmény elkövetésének megelőzése, megakadályozása, bűncselekmény felderítése, az elkövető elfogása, a közbiztonság védelme érdekében - ha a törvényben meghatározott kötelezettsége más módon nem teljesíthető, és törvény másként nem rendelkezik - kérheti és igénybe veheti a magánszemély, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet segítségét és a birtokában lévő eszközt. A segítségnyújtás csak akkor tagadható meg, ha az a felkért személy életét, egészségét vagy testi épségét nyilvánvalóan veszélyezteti, továbbá, ha a kért segítség teljesítéséhez szükséges tárgyi feltételek nem állnak rendelkezésre.
	63 §. (1) A Rendőrség bűncselekmény elkövetésének megelőzésére, felderítésére, megszakítására, az elkövető kilétének megállapítására, elfogására, körözött személy felkutatására, tartózkodási helyének megállapítására, bizonyítékok megszerzésére - törvény keretei között - titokban információt gyűjthet.
	(2) A titkos információgyűjtés során beszerzett adat a büntetőeljárásban a bizonyítási eszközként való felhasználásáig, továbbá a Rendőrséggel együttműködő személy kiléte, az információgyűjtés ténye és technikai részlete titoknak minősül.
	(3) Az (1)-(2) bekezdés alapján tett intézkedések, az abban érintett természetes és jogi személyek, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek adatai nem hozhatók nyilvánosságra.
	64. § (1) A Rendőrség a 63. § (1) bekezdésében meghatározott bűnüldözési feladatának teljesítése érdekében
d) a bűncselekmény elkövetésével gyanúsítható és vele kapcsolatban lévő személyt, valamint a bűncselekménnyel kapcsolatba hozható helyiséget, épületet és más objektumot, terep- és útvonalszakaszt, járművet, eseményt megfigyelhet, arról információt gyűjthet, az észlelteket hang, kép, egyéb jel vagy nyom rögzítésére szolgáló technikai eszközzel (a továbbiakban: technikai eszköz) rögzítheti, a 2. § (4) bekezdésére is figyelemmel ellenőrzött szállítást folytathat;
e) a bűncselekmény elkövetőjének leleplezésére vagy a bizonyítás érdekében - sérülést vagy egészségkárosodást nem okozó - csapdát alkalmazhat.
	(2) Az (1) bekezdésben foglaltak teljesítésére a Rendőrség a természetes személyekkel, a jogi személyekkel vagy a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetekkel titkos együttműködési megállapodást köthet.
	3/1995. (III. 1.) BM rendelet A Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról
	12. § (2) A szándékos bűncselekmény elkövetésének helyszínén a tetten ért vagy menekülő tettest el kell fogni. Ha erre nincs mód, haladéktalanul intézkedni kell az elfogásra, és szükség esetén a helyszín biztosítására.
	17. § (1) A helyszínbiztosítás az a rendőri tevékenység, amelyet a rendőr bűncselekmény vagy egyéb esemény helyszínén, a helyszíni szemle előtt, annak során, szükség esetén azt követően a helyszín őrzésére, lezárására, a nyomok biztosítására foganatosít.
	(2) A helyszínt biztosító rendőr köteles:
b) a szándékos bűncselekmény elkövetésén tetten ért elkövetőt elfogni, az eseményben érintetteket, az eseményt észlelőket feltartóztatni;
	20. § (1) Terület lezárására kell intézkedni természeti vagy ipari katasztrófa, illetve annak veszélye, bűncselekmény, közlekedési és egyéb baleset, súlyos fertőző betegség, talált robbanóanyag, robbantással történő fenyegetés, terrortámadás veszélye vagy terrorcselekmény esetén.
	(4) A terület lezárásával összefüggő intézkedések betartása kikényszeríthető.
	(5) A terület lezárását az elrendelés indokának megszűnésekor fel kell oldani.
  
A vizsgálat megállapításai:
	 A panaszban foglaltak, a Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjének vizsgálata és a Continental AG személyzeti vezetőjének tájékoztatása alapján a következőket állapítottam meg:
	Veszprém, Házgyári u. 6-8. szám alatt az SWF Autó-Elektric Kft és a Continentál TEVES AG. cégek azonos telephelyen működnek. A Kft. biztonságtechnikai vezetője  1998. november 27-én feljelentést tett a Veszprémi Városi Rendőrkapitányságon, mert a megelőző időszakban a gyáregység öltözőjében elszaporodtak a dolgozók sérelmére elkövetett lopások. Ezért a Kft. vezetése nevében kérte a rendőrség segítségét, közreműködését.
	A bejelentés alapján a bűncselekmények tettesének elfogására, a cselekmény bizonyítása érdekében a Veszprémi Városi Rendőrkapitányság 1998. december 16-án az üzem területén a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (Rtv.) 64.§ /1/ bek. e./ pontja alapján csapdát telepített. A törvény szóban forgó rendelkezése szerint a rendőrség "a bűncselekmény elkövetőjének leleplezésére vagy a bizonyítás érdekében - sérülést vagy egészségkárosodást nem okozó - csapdát alkalmazhat." A csapdát a vonatkozó előírások szerint, hatósági tanúk jelenlétében telepítették.
	 A Kft vezetőinek képviselője újabb lopás elkövetését tapasztalta 1998. december 17-én kb. 21.35 órakor. Ezt az észleléstől számított 10 perc múlva bejelentették a rendőrség megyei központi ügyeletére. A rendőrség kezdeményezte azt, hogy az üzem területén tartozkodó személyeket ne engedjék eltávozni, tartsák őket vissza a rendőrség kiérkezéséig. Az üzemben szerződés alapján működő biztonsági és vagyonőri szolgálat tagjai az üzem képviselőjének felszólítására a dolgozókat visszatartották. A kapott tájékoztatás szerint a Kft személyzeti vezetője a dolgozókat a visszatartás okáról tájékoztatta.
	A vizsgálatom során beszerzett egyes adatok, továbbá a panasznak a "valószínűsíthető elkövető" kilétének megállapítására vonatkozó része arra utaltak, hogy a dolgozók visszatartása és a rendőrség kiérkezése közötti időben - arra illetéktelen személyek - esetleg valamiféle olyan, az elkövető megállapítására irányuló eljárást is folytathattak /pl: ruházat átvizsgálása/ amelyek sértették a büntetőeljárási szabályokat, de személyiségi jogokat is. Erre tekintettel vizsgálatomat ez irányban is folytattam, de alkotmányos állampolgári jog sérelmét nem állapítottam meg. A kapott tájékoztatás szerint a kérdéses időben a visszatartáson kívül az üzem - helyszínre érkező - illetékes vezetői és a biztonsági őrség semmiféle kutatási vagy egyéb intézkedést nem tettek, azzal megvárták a rendőrséget. Az, hogy a visszatartás és a tájékoztatás alapján találgatás indult a dolgozók között, ebben a helyzetben természetes reakció. Ez sem a rendőrség, sem az üzem vezetése terhére nem róható fel.
	Megkeresésemre a megyei rendőr-főkapitányság vezetője arról tájékoztatott, hogy a kapitányság bűnügyi technikusai 22.15 órakor, 30 perccel a bejelentés után érkeztek a telepre és megkezdték az üzem területén tartózkodó személyek egyenkénti ellenőrzését. A vegyvizsgálat a 33. személynél pozitív jelzést adott, vagyis ez a személy volt a bűncselekmény elkövetésével gyanúsítható. Ezt követően a halaszthatatlan nyomozati cselekményeket a helyszínen végrehajtották, a rendőri intézkedésüket 00.15 órakor fejezték be. Ekkor a menetrend szerinti helyi tömegközlekedési járatok már nem közlekedtek, azonban a Kft saját költségén a dolgozókat autóbuszokkal, taxikkal lakásaikra szállíttatta.
	A főkapitány megállapította azt is, hogy a rendőri intézkedés során a dolgozókkal közölték annak okát, hogy miért nem engedik távozni őket. A főkapitány szerint a szóban levő rendőri intézkedésre a Veszprémi Rendőrkapitányság megfelelően felkészült, a főkapitányság központi ügyelete a lopásra vonatkozó bejelentés alapján a szükséges intézkedéseket időben és szakszerűen végrehajtotta. A történtekről a Veszprémi Rendőrkapitányság vezetője - kérésére - 1999. január 4-én, írásban tájékoztatta a panaszost, a Vasas Szakszervezeti Szövetség Veszprém megyei titkárát. 
	A rendőrség a sorozat-bűncselekmény elkövetőjének felderítése érdekében a fent idézett jogszabály alapján vegyi csapdát létesített az üzemben. Ezt előzetes bírói vagy ügyészi engedély nélkül megtehette. Csapda alkalmazása tehát nem sért alkotmányos állampolgári jogokat. Funkciójára figyelemmel a csapda telepítésének helye, ideje, alkalmazási módja csak titkosan kezelhető, ennek követelményét a rendőrségről szóló törvény fent idézett 64. § /2/ bekezdése tartalmazza. Eredményt nem hoz, ha a telepítéshez szükséges 2-3, a rendőrséggel együttműködő személyen kívül mások is, vagy mindenki, közöttük az előző bűncselekményeket elkövető személy is tud róla. Erre tekintettel nem  tartom megalapozottnak azt az igényt, hogy csapda telepítéséről a dolgozóknak előzetes tájékoztatást adjanak.
	A csapda eredményességének időpontja előre nem látható és tervezhető, az kizárólag a bűncselekményt elkövető személy/ek/től függ. A veszprémi üzemben is előfordulhatott volna a lopás  kora délutáni időpontban, akkor nem lett volna szükség a dolgozóknak a munkaidőn túli  visszatartására. A bizonytalansági tényezőre figyelemmel az intézkedéshez szükséges bűnügyi apparátus állandó készenléte nem indokolt, mert a szükséges létszámú rendőri erő rövid idő alatt megszervezhető. A bejelentést követően a főkapitányság ügyelete haladéktalanul intézkedett a bizottság összeállítására és kirendelésére. A lopás felfedezésétől számított egy órán belül a helyszíni rendőri intézkedés megkezdődött.
	A csapda jellegénél fogva az elkövető kiléte csak speciális eszközök alkalmazásával állapítható meg. Mindaddig, amig ez az ellenőrzés nem történik meg és nem vezet eredményre, a bűncselekmény elkövetésének gyanúja minden olyan személlyel szemben felmerül, aki az adott területen járt, így a csapdatárgyhoz hozzáférhetett. E személyi kör valamennyi tagját szükségszerűen ellenőrizni kell, még azt követően is, ha az ellenőrzés valakinél már pozitív eredményt mutatott. Ez két okból indokolt. Egyrészt nem zárható ki további személyek  részvétele a bűncselekmény végrehajtásában, másrészt előfordulhat, hogy az eltulajdonított, majd eldobott csapdatárgy - például kiürített pénztárca - a lopásban vétlen, azt csak megtaláló személyhez kerül. Ahhoz, hogy csapda segítségével a bűncselekmény elkövetőjének személyét meg lehessen állapítani és a tárgyi bizonyítékot, (a csapdával védett tárgyat ) biztonságosan meg lehessen találni, elkerülhetetlenül szükséges az, hogy az ellenőrzés elvégzése elött senki ne hagyhassa el azt a területet, ahol a csapda eredményt hozott. A 3/1995. (III.1.) BM rendelettel kiadott "A Rendőrség Szolgálati Szabályzata" 12.§ /2/, a 17. § /1/-/2/ bekezdései meghatározott esetekben - így büncselekmény felderítése érdekében is - lehetőséget adnak a rendőrség számára terület lezárására, az ott tartózkodók ellenőrzésére, visszatartására, illetéktelen személyek oda való belépésének megakadályozására. Miután a bűncselekmény felfedezésének időpontjában a szükséges intézkedés megtételéhez rendőri erő nem volt jelen, a rendőrség a Rendőrségi  törvény fent idézett 26. § /1/ bek. felhatalmazása alapján, tehát jogszerűen kért segitséget a rendészettől a dolgozók visszatartásához és ezt a segítséget a rendészet ugyanezen bekezdés alapján  nem tagadhatta meg. A büntetőjogi felelősség megállapításához nem elégséges az elkövető személyének "valószínűsítése", az elkövető személyét és a bűncselekmény elkövetését bizonyítani is kell, ez a rendőrség feladata. Erre figyelemmel a rendőrség nem járt el jogszerűtlenül, amikor az elkövető "valószínűsítése" után is folytatta a bizonyításhoz szükséges eljárást.
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a jogállamiság, jogbiztonság alkotmányos alapelve sérelmet nem szenvedett, mert a rendőrség az ügyben a működésére vonatkozó jogi szabályozás keretein belül végezte tevékenységét. Kétségtelen, hogy dolgozók szabad mozgásának jogát ideiglenesen korlátozták, de miután erre kifejezetten a Rendőrségi törvény felhatalmazása alapján, szükségszerűen és csak indokolt mértékben került sor, alkotmányos visszásság nem állapíthatómeg. A munkáltató és munkavállalók között a kárpótlás kérdésében esetleg fennálló vita vizsgálatára, eldöntésére hatáskörrel nem rendelkezem. Ezért az ügyben folytatott vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2000. augusztus 10.

Gönczöl Katalin